Skuringsmærker efter det nuværende strandbelte. 191 



Lyngsejdet er udstroet efter de lavere niveauer indtil højder 

 over den nuværende havstand af 120 — 150' (38 — 47 m.), er 

 der vistnok at forudsætte, at en stærk isdrift fra Skibotten 

 har bredt sig ud efter fjorden. Dette blokkemateriale er 

 nemlig efter al sandsynlighed hentet fra Skibottendalens gneis- 

 felt. Da disse blokke imidlertid — efter hvad hidtil er iagt- 

 taget — ikke vil være at påvise til storre liøjde end til op- 

 imod 47 m. over den nuværende havstand, kan de ikke væ- 

 re at henføre til nogen fra Skibotten udglidende sammen- 

 hængende isstrøm, men må ligge ind linder det samme drift- 

 fænomen, der — som påvist på andre steder — har afsat 

 sine mærker efter vide strøg over det nordlige Norge. 



Hertil skal endvidere knyttes følgende aflæsning, derer 

 hentet fra den sydlige del af Tromsøen, — der, hvor kalk- 

 stenen i strandbeltet findes rigt indgravet med skuringsstri- 

 ber. Her bemærkedes en los kalkstensblok, der viste skur- 

 ingsstriber med en strogretning, der faldt sammen med den, 

 der her regelmæssigst optræder i de faste bergflader nemlig 

 n. 30° 0. Blokken havde en længde af 1,6 m., en brede af 

 0,9 m. og en tykkelse af 0,3. Den viste et afheld mod nord 

 og lå med over havdelen af sin underfiade på et lag af løse 

 stene og grus, medens den anden del af underfladen havde 

 gravet sig ned i auret, så dens undergrund ikke nærmere 

 kunde undersøges. At slutte herfra ligesom også af blok- 

 kens beliggenhed forovrigt, kunde den ikke ligge på sit op- 

 rindelige lejested, men måtte være flyttet. Skulde skurings- 

 striberne på denne løse blok have været af glacial oprindel- 

 se, måtte den under stribernes dannelsestid utvivlsomt have 

 tilhørt det faste berg. At isstrømmen skulde have afsat 

 disse striber på en løs liggende blok af så små dimensioner 

 som denne og at denne ikke alene under selve skuringstiden 

 men videre helt ned til vor tid skulde have lagt urokket, 

 vil der vistnok ikke være nogen rimelighed for. På den an- 

 den side vilde det også være at betegne som en ganske 



