381 41 



uden Tvivl til Milne Edwards ovenfor berørte Distinktion mellem de to formentlige Kjøn af 

 den Art (Dinematura alata Edw.) , med hvilken John s ton ansaae sin for identisk, men fra 

 hvilken den efter vor Mening maa ansees for forskjellig. Baird har laant sin Figur og en Del 

 af sin Beskrivelse hos John s ton, men har tillige i Forudsætning af Identiteten med den 

 indiske E. alatus overført nogle af de om denne anførte Forhold paa den nordatlantiske Art. 



De os foreliggende Exemplarer ere tagne af Captain Hygom paa en Hai i Atlanter- 

 havet under 38° NBr. og 34°VL. 



Hunnen af Echthrogaleus coleoptratus er c. 12 mm lang, hvoraf Forkropsskjoldet ud- 

 gjør de fem, den tredie Bagkropsring og Kjønsringen de syv. Skjoldet er næsten kredsrundt, 

 naar man ikke tager Pandepladerne med og ikke tager Hensyn til Indsnittet, der udfyldes 

 af de to forreste Bagkropsringe. I dette Indsnits Sidehjørner sees ligesom hos Dinema- 

 turerne en lille Hudlap, der er adskilt fra den Skjoldet forresten omgivende Hudbræmme. 

 Midtstykket er adskilt fra Sidestykkerne og disse igjen tvedelte ved en Tverlinie; største 

 Delen af Midtstykket har en mørkebrun, glindsende Farve, og Sidestykkernes forreste 

 Halvdel er ligeledes endnu nogenlunde mørkebrun; forresten er Skjoldet lysebrunt, men 

 man træffer ogsaa Exemplarer, hvor de ovennævnte mørkere Partier ikke ere meget mørkere 

 end de lyse. De to efter Skjoldet følgende Bagkropsringe forholde sig omtrent som hos 

 Dinematurerne, og navnlig ere Sideforlængelserne af den første forsynede med en Hudbræmme 

 langs med deres Bagrand ligesom hos hine, men de ere sammenvoxne paa Midten, ikke 

 frie som hos Dinematnrerne. Rygbladene ere forholdsvis store, haarde og glatte, i 

 Keglen mørkebrune med lys Rand; de dække næsten Halvdelen af Kjønsringen og rage lidt 

 udenfor den paa hver Side; bagtil ere de lidt bredere end fortil, og deres indre Hjørner 

 (saavel de forreste som de bageste) ere afrundede, hvorimod de ydre ere spidse og slaae 

 skarpt frem. En eiendommelig Punktering, bestaaende af fine Prikker, ordnede i Rækker, ud- 

 mærker Rygbladene hos denne Art; de iagttages dels langs med deres Bagrand, dels paa 

 selve deres Rygflade ; om deres Anordning er aldeles konstant, have vi ikke ganske kunnet 

 forvisse os, men vi have gjengivet den saaledes, som den viste sig hos detExemplar, hvor 

 den var tydeligst. Kjønsringen er noget fladtrykt, bredest paa Midten og altsaa næsten 

 sexkantet, med en dyb Indskjæring bagtil, der deler den i to runde Lapper. Halen sees 

 ikke fra Rygsiden; fra Bugsiden seer man, at den er flad ligesom det sidste Haleled hos 

 Dinematurerne, og at den bærer to temmelig store llaleblade af lignende Beskaffenhed som 

 hos disse; den bærer ogsaa eet næsten rundt Rygblad*), som dog kun bliver synligt, naar 

 man løfter Halen op og bøier den fortil. Folernes, Snabelens, Kjæbernes og Kjæbeføddernes 

 Uddannelse er væsentlig som hos Dinematurerne; andet Kjæbefodpars Grunddel er udstyret 

 med Knuder og Pigge og bærer øverst, mellem Udspringet af første Kjæbefodpar, en 



") Gu er in (1. c. f. G E) er den eneste, der afbilder dette Rygblad, som dog formodentlig ogsaa findes 

 hos de andre Arter. 



