Indledende Bemærkninger om Couepodernes Morphologi og Systematik. 



Inden vi gaae over til det, som er vor egentlige Opgave, nemlig at beskrive nogle nye eller 

 hidtil kun ufuldstændigt kjendle Arter af Snyltekrebsenes (Siphonostomernes) og Lernæer- 

 nes Grupper, vil det være hensigtsmæssigt at forudskikke nogle kortfattede Bemærkninger 

 om de almindelige morphologiske Forhold hos Copepoderne. Erkjendelsen af, at alle Cope- 

 poder, saavel fritlevende som parasitiske, ere byggede efter eet og samme Schema eller 

 Grundplan, i samme Forhold som dette f. Ex. er Tilfældet med alle hedriophthalme eller med 

 alle podophthalme Krebsdyr, synes nemlig ikke at staae saa klart for de fleste af de Zoolo- 

 ger, som have beskjæftiget sig med disse Dyregrupper, som nødvendigt er, naar der skal 

 opnaaes en tilfredsstillende videnskabelig Opfattelse af dem. Vel har Dana, der ogsaa 

 besad et mere udstrakt Kjendskab til de fritlevende Copepoders formrige Gruppe end nogen 

 før ham, paa en i det Hele ret tilfredsstillende Maade udredt disse Dyrs Morphologi, men 

 hans Arbeider ere neppe saa almindelig udbredte, at man med Fordeel kunde indskrænke 

 sig til at henvise til dem, selv om man i enhver Henseende kunde skjænke hans Termi- 

 nologi Bifald. Ved vore efterfølgende Bemærkninger om Copepodernes Morphologi 

 have vi iøvrigt ogsaa tilsigtet at give den nødvendige Forklaring af den i det Følgende an- 

 vendte Terminologi, forsaavidt den maatte afvige fra tidligere Forfatteres. 



Efter vor Opfattelse bestaaer Legemet hos alle Copepoder, fritlevende og snyltende, 

 af 3 Hovedstykker: Forkroppen, Bagkroppen og Halen. 



Forkroppen ( cephalothorax) er sædvanligen udeelt, kun hos Pontella og nogle 

 nærstaaende Former er den deelt i 2 Afsnit; den bærer typisk følgende Dele: Øinene, 

 2 Far Folere (Antenner), et Par Kindbakker (Mandibler) (hos Snyltekrebsene forvandlede til 

 Stikkcredskaber og omsluttede af en Snabel eller et Næb), et Par Kjæber (Maxilier) og 

 2 Par Kjæbefødder. Den kan altsaa ligesom Isopodernes og Amphipodernes »Hoved« opfattes 

 som sammensat af 7 Ringe; i Beskrivelser af Lernæformer omtales den som oftest, om 

 end mindre rigtigt, som »Hovedet«. 



