58 398 



Lernæer, ville vi nu gaae lige over til disse eller til Pennella -Gruppen med sine tre 

 Hovedslægter: 'Lernæonema, Lernæa og Pennella. 



XIV. Om Lernæonema Miln. Edw. og Lernæeniciis Les. 



samt om to nye Arter af sidstnævnte Slægt. 



Da iMilne Edwards i Aaret 1840 i sit oftnævnte Værk, III. p. 524, opstillede. 

 Slægten Lernæonema, fik denne allerede et Indhold af fire Arter, der efter Antallet af de 

 hornformede Forlængelser paa »Baghovedet« af Forfatteren selv ordnedes i to Grupper, 

 men som ikke alle lige godt passede til de givne Slægtsmærker. Til den første Gruppe, 

 med to Horn, henførtes: 



1. Lernæonema Lesueurii M. Edw., grundet paa en Figur af Lesueur i Journal of 

 the Academy of Pniladelphia vol. III. pi. XI. fig. 3., hvilken Figur imidlertid hesleml 

 fremstiller det yngre Dyr af den paa samme Tavle gjengivne og af samme Fisk tagne 

 Pennella Blainvillei Les., og altsaa feilagtigen er bleven henført til den her omhandlede 

 Slægt. 



2. Lernæonema monilaris M. Edw., fundet paa Øiet af Clupea sprattus; baade i 

 Texten og ved Figuren fremstilles en Ejendommelighed, som skal udmærke den fra de 

 andre Arter, nemlig »portion abdominale du corps courte«, medens Slægtscharakteren typisk 

 fordrer det [Modsatte; thi i denne hedder det: »ils se distinguent de ces derniéres (des Pen- 

 nelles) par la conformation de la portion abdominale de leur corps, qui est assez devéloppée 

 mais n'offre pas de prolongemens dermoides en forme de cornes ou de tubes«. Denne 

 slørre Udvikling af Halepartiet findes derimod hos Forfatterens tredie Art, der hører til 

 hans anden Gruppe, med tre Horn, nemlig: 



3. Lernæonema abdominalis M. Ediv, Dens Vært er ikke nærmere angivet, men 

 den anføres at være taget ved Valparaiso af Naturforskeren Gay og udmærker sig paa- 

 faldende fra de andre derved, at Halen har næsten en lignende Længde som Brystpartiet og 

 at hele Kroppen er noget S-formig bøiet*). Førstnævnte Eiendommelighed har Forfatteren 

 aabenbart ogsaa villet fremhæve ved det for Arten valgte Navn; alene paa Grund af et 

 ringe Spor til det tredie Horn stiller han sammen med denne: 



4. Lernæonema Surriræi Blainv. (Journal de Physique t. 95. p. 376, pi. fig. 2, og 

 Diction. des sciences naturell. XXVI. g. 117); men han fremhæver da ogsaa, at den netop i 

 Halens Forhold afviger fra den foregaaende, ligesom det ogsaa ifølge Blainvilles langtfra gode 

 Figur er umuligt andet end at antage den for en med L. monilaris meget nærbeslægtet 



") »Portion abdominale du corps dont la limite est indiquée par la position des vulves, presque aussi 

 longue que la portion thoracique et obtuse au bout«. 1. c. p. 525. 



