194 



(ceriferarii) a jiní korouhevníci (vexilliferarii). Mimo to jest prý mnoho 

 jiných žáků, kteří se u nich živí a tam se zdržují, jejichž počet však 

 udati nelze, poněvadž se často mění. Jiný svědek vyčítá osoby tuto 

 v počtu žáků zahrnuté takto: školmistr, kantor, opatrovník (custos), 

 4 klerikové a 7 přisluhovačů v kostele (ministři ecclesiae). Jiným 

 klerikům dává se opatření v 10 svátečních dnech a mnoho jiných kle- 

 riků ze škol živí klášter chlebem a almužnou. Třikráte za týden 

 (v neděli, úterý a v pátek) rozděluje se almužnou chleb mezi chudé, 

 cokoli jich přijde, a to se dalo dle zvyku od starodávna zachováva- 

 ného. Dvořanů a služebníků v klášteře a mimo dům ve dvořích a na 

 vinicích že musejí 123 živiti, šatiti a vším potřebným opatřovati (dle 

 jiného svědka v Praze 37 dvořanů a služebníků a ve dvořích 114 osob, 

 dohromady tedy 151 osob), bez nichž se klášter obejíti nemůže. 

 A poněvadž klášter i dvory a jiné statky leží na veřejných cestách, 

 že musejí mnoho lidí přijímati a na to výdaje činiti. Také převor 

 země České řádu sv. Jana že často přichází s četným komonstvem 

 a s mnoho koní, aby vyřídil rozličné záležitosti u císaře a u jiných 

 knížat, a že komendatorové jiných domů přicházejí a na náklad domu 

 Pražského uhostěni býti musejí. — Na potřeby bratří a služebnictva, 

 za koně a šaty, na opravy a vydržování vinic a dvorů, na zakupování 

 dobytka, na stavby, bratřím, když se posílají do jiného domu, poslům, 

 syndikům, prokurátorům a veřejným notářům za zastupování před 

 soudy vydávalo se 614 kop gr. př. ročně, z čehož svědek jeden vyčítá 

 210 kop za potřeby do kuchyně a za víno, 70 kop za šatstvo bratří 

 a služebnictva, 220 kop na potřeby hospodářství a ostatek na jiné 

 potřeby právě vyčtené. — Na daně, jež císař ročně vybíral (rozuměj 

 úroky komorní), na legaty a posly papežské, na pocty úřadníkům císaře, 

 císařovny a krále českého (rozum. Vácslava IV) a jiných knížat, na po- 

 moci válečné a na koledu, která bývala okolo narození Páně, vydávalo 

 se ročně 220 kop gr., v kteroužto sumu jiný svědek počítá zaopatřování 

 přípřeží, plat vozkům a najímání vozů pro císaře, císařovnu a pro 

 jejich děti. Konečně udává se mezi vydáními ročními 52 kop gr. 

 praž. úroku rozličným lidem, kteří si do svého života při klášteře 

 úrok ten zakoupili. Z toho jde, že vydání by byla bývala asi o 200 

 kop ročně větší než příjem, tak že prý praeceptura pražská stále s dluhy 

 potýkati se musela. I vykládá to jeden ze svědků tím, že dávky císaři 

 a knížatům a příspěvky poslům stolice papežské jsou přílišné a takové 

 že nikdy předtím nebývaly. Také že vše jest dražší, tak že co se 

 dříve kupovalo za 4 zlaté tenkráte stálo 6 zl. V jednotlivých udáních se 

 svědci jak tu, tak i při komendách ostatních poněkud nesrovnávali, 



