8 



Ustanovení toto učinil v roce 1G78 ; dvě léta později, když 

 jmění jeho ještě o deset tisíc zlatých vzrostlo, nařídil, aby těchto 

 ÍOOOO pod úrok uloženo bylo a z toho aby při hlavním chrámu 

 Pražském dva noví altaristé placeni byli. Místa těchto altaristů měla 

 se příště v první radě jen rozeným Cechům neb Moravanům za- 

 dávati ; kdyby pak někdy cizozemec místo to dostati měl, má to 

 býti jen buď Polák, Chorvát neb Slovák uherský, konečně také 

 Francouz neb Vlach. O Němcích neděje se zmínka, byli tedy úplně vy- 

 loučeni. — Nazval jsem tuto poslední vůli Pešinovu zvláštní a jakž jinak 

 bych ji nazvati mohl ? Nevěděl tento vzdělaný muž, jemuž zajisté 

 dobře známo bylo, jak velikých potřeb vlast i rodáci jeho mají, se 

 svým jměním lépe naložiti, než aby opět novou klášterní společnost 

 zde založil a tím počet oněch nadací ještě rozmnožil, jichž v Čechách 

 beztoho až přes příliš bylo ? 



O vřelém vlasteneckém smýšlení Pešinově podávají nám svě- 

 dectví nejen jeho historické práce ale i některá psaní jeho, která 

 se v kapitulním archivu zachovala a mezi nimiž hlavně jedno psaní 

 vyniká, kteréž učinil proboštovi kláštera Chotěšovského. S pravým 

 nadšením žádal tohoto německy smýšlejícího muže, aby na všech 

 místech, kdeby obyvatelstvo i jen z menší části slovanské bylo, o to 

 se postaral, aby se kázání střídavě jednou v českém podruhé v ně- 

 meckém jazyku konala a nelze o tom pochybovati, že toto své přání 

 i uskutečnil. Mnohem více ač skrytěji proniká náklonnost jeho 

 k jazyku mateřskému z děl jeho historických. 



Co se těchto dotýče, chci se pouze o onom spisu zmíniti, jehož 

 vydání v úmyslu mám. Známo jest, že Pěšina pod názvem „Mars 

 Moravicus" historickou práci vydal, kteráž starší dějiny jak Moravy 

 tak Čech pojednává a až k roku 1526 sahá. Nemoha nalézti na- 

 kladatele pro toto své dílo, sám pak náklad na vytištění jeho nésti 

 nechtěje, obrátil se roku 1699 k stavům Moravským s prosbou, aby 

 svým vlastním nákladem dílo to vytisknouti dali, byl ale nyní jakož 

 i později, když roku 1671 žádost svou opětoval, odmrštěn. Nevíme, 

 zdali snad druhé dílo, kteréž roku 1673 vyšlo, jeho „Phosphorus 

 Septicornis" totiž, slávu jeho jména tak rozšířilo, aneb zdali mezi 

 tím práce Pešinovy více důvěry vzbudily, tolik jest jisto, že opětná 

 žádost jeho roku 1674 lepší účinek měla, sněm Moravský povolil 

 totiž k vydání díla „Mars Moravicus" 1000 zlatých, zároveň však 

 ustanovil, aby dílo to prvé hraběti Kolovratovi v Brně usedlému, 

 bratru to někdy kanovníka Olomúckého arcibiskupem Pražským jme- 

 novaného, k prozkoumání dodáno bylo, kterýž hlavně k dějinám 



