404 



jících kapilár, jest tedy mezi novými cévami a starými u vývinu stálá 

 kontinuita; cévy nové tedy vyvinují se zde jen přirůstáním od starých. 

 V celku ukazují se podrobnosti již dříve i na jiných předmětech 

 známé. Pupeny protoplasmové směřují k vzdálenějšímu místu též ka- 

 piláry, z níž kořenem vycházejí, neb rostou naproti podobným pupe- 

 nům, aby se s Dimi v kličku spojily a konečně rostou naproti ně- 

 které vlásečné větvi, aby s ní srostly. Poněvadž sítě vlásečné jsou 

 poměrně úzké, řídí se dle toho i pupeny pro nové cévy zůstávajíce 

 poměrně krátkými. Konce pupenů jsou zakončíte a buď jednoduché 

 neb rozsochovité. Jindy jsou konce kyjovité a z kyje teprve tenký 

 výběžek protoplasmový vybíhá. Co do povstání těchto pupenů chci 

 udati toto : Malé ještě solidní pupeny vyrůstají ze stávajících kapilár 

 na místě, kde jádro kapiláry se nalézá. Jádro může býti na též 

 straně pupenu neb proti němu. Pozorováním lze se jest o tom v ně- 

 kterých případech přesvědčiti, že před solidním pupenem jádro s pro- 

 toplasmem tvoří malou tupou výduť ze stěny kapiláry a pak teprve 

 následuje zakončitý pupen. Na spodině delších pupenů od kapiláry 

 již vydutých bývají ve stěně kapiláry dvě jádra snad rozdělením 

 povstalá. Delší pupeny jsou ve svém protoplasmu opatřeny vždy 

 jádrem. 



Pupeny protoplasmové naproti sobě rostoucí, aby utvořily kličku 

 kapilární, srůstají sebou a nekladou se konci svými na sebe. Některé 

 pupeny mají, jak již udáno, kyjovitý konec, z něhož buď jeden neb 

 dva tenké výběžky protoplasmové vyrůstají. Kyj tato má původ v jádru 

 protoplasmem obklopeném. V takových kyjích viděl jsem někdy dvě 

 jádra vedle sebe ležící buď oddělena neb jindy jako můstkem spojena. 

 Jindy ukázala se zde tři u sebe ležící jádra: dvě postranní a jedno 

 směrem ke konci pupenu. Úkazy tyto lze jest na dělení jader uvésti. 



Jádra pupenů protoplasmových a tedy jistě mladá jádra jsou 

 jak po kyselině osmičelé tak i po tinkci mutná naproti jádrům ho- 

 tových kapilár. 



Dutými stávají se pupeny předně směrem od hotových kapilár 

 a má snad i oběh krve na tom podílu. Že však dutými stávají se 

 kapiláry i bez oběhu krve, o tom svědčí vývin prvotních cév v zá- 

 rodku, kde cévky jsou již zprvu dutými, anižby krev ještě obíhala. 

 Jestiť ovšem světlost rourky kapilární essentielní důležitosti a již 

 v základu cévky musí se vyskytnouti. Podobný úkaz jako na cévách 

 zárodku lze jest pozorovati na předmětu našem. Solidní protoplasmové 

 pupeny stávají se za druhé dutými, anižby povstalé dutinky souvisely 

 se světlostí starých kapilár. Na delších pupenech viděti jest na koncích 



