12 



tet (cellida discoidalis) bildas af cubiti furca och begränsas 

 mot vingspetsen af den tvärnerv, som i beskrifningarne blif- 

 vit kallad nervus recurrens. Den vanliga tvärnerven för- 

 binder cubiti furca med brachium liksom på framvingarne. 

 Humerus träffar oftast brachium framför tvärnerven, mera 

 sällan blir den incident eller kommer till och med att falla 

 något bakom brachii furca. 



De små hornartade plåtar, som ligga vid vingroten, kal- 

 las ossa cdarum, af hvilka det största, mera skålformiga, 

 som ligger bakom hörnet af pronotum, har fått namn af 

 vinglock (tegida). 



Benen hafva höfterna på frambenen nästan triangulära, 

 på de bakersta nästan Regelformiga, ej eller föga åtskilda 

 i medel-linjen. Trochanterna äro 2-ledade; låren spolfor- 

 miga, hos Tenthredinerna på bakbenen längre än de främre. 

 Tibierna äro vanligen smala, stundom mot spetsen tjockare; 

 någongång beväpnade med taggar nedom midten på de 4 

 eiler 2 sista benen; sporrarne äro alltid tvenne på bakre 

 benen, på frambenen äfvenså med undantag af Cephus och 

 Siriciderna. Tarserna äro nästan utan undantag 5-ledade, 

 oftast med lameller i spetsen på de medlersta lederna; 

 klorna aldrig sågade men stundom med en tand på undre 

 sidan belägen antingen nära midten, eller i sjelfva spetsen* 

 då de sägas vara klufna (unguiculi bifidi). Oftast finnes en 

 liten pulvill (arolia vel paronychium) emellan basen af klorna, 

 i synnerhet hos Tenthredinerna. 



Kroppen är i allmänhet undersätsig, sällan metallisk, of- 

 tast stor, aldrig under en linja i längd; rörelserna i allmän- 

 het mindre lifliga än hos öfriga afdelniugar inom ordningen- 

 Larven liknar fjärilarnes, men skiljes lätt genom huf- 

 v udet, som endast har en ocell på hvarje sida, samt genom 

 bukfötterna, hvilka då de finnas, aldrig i spetsen hafva 

 krökta hakar. 



Tenthredinerna lägga sina ägg med tillhjelp af sågen 

 på växternas blad, Siriciderna borra ett hål i trädens ved, 

 der äggen nedläggas. 



