69 



cerci anales korta och framförallt clypeus nr kullrig, bredt urbräddad 

 i den tilltjocknade framkanten, labrnm liten och mandiblerna gröfre 

 med kortare spets och högre rygg vid basen. Endast D. opaca skulle 

 genom antenn- bildningen kunna vara tvifvclaktig i afseende på dess 

 plats i systemet, men här gifva clypeus och mandiblerna visshet om 

 att den närmast sluter sig till Nematerna. 



Hufvudet har ögonen ovala eller bredt rundade med parallel 

 inre orbita, aldrig nående ned till mandiblernas bas; kinderna aldrig 

 kantade; mandiblerna svaga, plattade, spetsen fin och utdragen, ganska 

 starkt korsande hvarandra, basen ej med hög r}'gg; clypeus i spetsen 

 tvärhuggen, urb räddad eller vinkelformigt utskuren, ej kullrig; labrum 

 fri, teraligen stor, i spetsen oftast afrundad. Antennerna äro i allmänhet 

 långa och borstformiga med 3:e leden ej längre än 4:de, sällan tråd- 

 formiga och lederna småningom aftagande i längd ifrån 3:e. Thorax 

 har nästan utan undantag tydligt afsatt preesternum på mellanbröstet 

 och frenum i form af en bred, triangulär plåt från scutellen, hvilken 

 aldrig har gropformiga puncter i suturen. Abdomen är merendels 

 långsträckt, med tydlig blotta och i allmänhet starkt utbildade cerci 

 anales. Framvingarne hafva med undantag af några Dineurer endast 

 ett marginal -fält; oftast 4 submarginal-fält, af h vilka det 2:a, med 

 undantag af Cladius, är långt och upptager båda recurrenta nerverna, 

 den yttre eller 2:a oftast framför, sällan i yttre nedre vinkeln; den 

 lancettlika cellen är, med undantag af Leptocercus, skaftad, hume- 

 rus saknas, eller träffiir brachium straxt bakom dess utgång från ba- 

 sen; vena basalis är ej incident, uton träffar postcostan framför sub- 

 marginal-nervens utgång; det lancettlika fallet slutar bakom midten 

 af 2:a brachial-fältet; brachii furca ligger ungefär midt emot cubiti 

 furca; cellula furcata upptager den vanliga tvärnerven ungefär i mid- 

 ten; diskfältet har den undre yttre vinkeln spetsig; stigmats bas sam- 

 manflyter med yttre sidan af l:a submarginal-fältet; postcostal- och 

 costal-nerverna äro ej sammanflytande; submarginal-nerven bildar en 

 trubbig vinkel vid l:a recurrenta nerven. De bakre vingarne hafva 

 nästan utan undantag 2 slutna midtel-fält, nemligen submarginal- och 

 diskfält; humeral-fältet är försedt med ett temrigen långt bihang 

 emedan humerus träffar brachium framför cubiti furca. Benen äro i 

 allmänhet spensliga, tibiernas sporrar olika till längd hos särskilta 

 arter, oftast belagda med fina, sträfva, korta borst; klorna antingen 

 klufna i spetsen eller beväpnade med en liten tand, som ligger när- 

 mare midten: farsernas lameller i allmänhet små. Kroppen är i all- 

 mänhet medelstor, sällan liten, oftast svart och gulbrokig, aldrig me- 

 tallisk. Deras larver äro oftast håriga, nästan utan undantap; 20-fotade, 

 och förpuppas merendels i en enkel cocong; de flesta tyckas lefva på 

 Pil, Al. Björk oHi örter; endast några f"i lefva i galläplen pa Pil. 



