157 



del af kroppen är grundfärgen något mörkare grön. På sidan om 

 den yttre strimman står på hvarje segment 2 svarta prickar, och 

 bakom dessa ett lika färgadt streck. Vid basen af benen står likale- 

 des en svart punct och ett streck. Hufvudet är glänsande svart 

 Bröstfötterna hafva svarta plåtar och klor. Dessa larver lefva på 

 Salix Caprea och aurita, hvars blad ofta alldeles skeletteras. De 

 visade samma egendomligheter, som De Geer omnämner hos N. pa- 

 pillosus, nemligen kastningen af kroppens bakdel vid ringaste berö- 

 ring och en afsöndring af en, ej just obehagligt luktande, vätska, sanno- 

 likt ur papillerna emellan bukfötterna. Vid förvandlingen gå de ned 

 i jorden eller under blad och spinna sig en enkel, gulbrun, oval co- 

 cong. Honan lägger äggen i klumpar på undre sidan af bladen ; dessa 

 ä,gg äro blekgröna, aflånga och stå i spetsig vinkel emotbladskifvan. 



uu) Antennas saspissime breves et filiformes. Caput haud trian- 

 gulare, vertice sat crasso, sulcis brevibus sed distinctis; cly- 

 peo brevi, apice haud late exciso; labro parvulo, apice ro- 

 tundato; palpis maxillaribus articulis 3 ultimis minus elon- 

 gatis; mandibulis apice parum decussato. Tarsi articulis 1-4 

 patellis parvis instruetis. Calcaria postica brevia. Alse stig. 

 mate ssepissime basin versus magis minusve albido. Prono- 

 tum et abdomen maxima parte nigrum. Corpus parvum- 

 Victus in gallis salicinis. 



Denna afdelning innefattar de arter, som, så vidt man känner 

 lefva i galläple-lika bildningar på Pil, och som i allmänhet äro af 

 ringa kroppsstorlek, till större delen svarta, med korta trådformiga 

 antenner, smal, nästan skärformig, på undre sidan knappt tandad såg 

 och korta sporrar på bakbenens tibier. Genom den ringare utveck- 

 lingen af maxillar-palperna, kortare hjessfåror och oftast vid basen 

 eller till större delen hvitt stigma samt den mörkare kroppen skiljas 

 de lättast från föregående afdelning. De komma ganska nära till 

 striatns-gruTpjyen, men afvika genom hufvudet, som, sedt framifrån- 

 aldrig är triangulärt, med kortare hjessfåror, kullrigare, glänsande 

 epistoma, mycket kortare clypeus och öfverläpp, genom svagare ut- 

 veckling af pateller på taiser och praesterna på mellanbröstet, som 

 alltid är glänsande. N. Westermanni, som äfven lefver i galläplen 

 afviker endast genom scutellens kullrighet och punctur. 



90. N. crassuliis: Brevis, niger, sat nitidus, antennis apice 

 obscure rufis; clypeo apice, labro, genis, pronoti an- 

 gulis, alarum tcgulis et stigmate trochanteribusque al- 



