KONGL. SV. VET. AKADEMIENS HANDLINGAR. BAND. 23. N:0 8. 43 



S:t Lawrencebay; Konyambay; S:t. Lawrence-ön; på båda ställena ymnig; något 

 sällskaplig på sublitoralregionen, såsom beståndsdel af Laminariacé-formatiorien; steril. 



I norra delen af Beringhafvet når arten icke någon betydligare storlek. Bland en 

 stor mängd vid S:t Lawrence-ön insamlade exemplar finnes intet, som når en meters 

 längd. Stipes' längd bar jag funnit vexla mellan 3 och 12 cm. och tjockleken uppgår till 

 8 mm. Nedtill är den i allmänhet plan-konvex, upptill hos äldre exemplar nästan helt 

 platt. Laminan är till färgen mättadt gulbrun, 20 — 30 cm. bred, nedtill med kanterna 

 något invikna. Kostan är alltid af betydligt fastare konsistens än sjelfva sidostyckena, 

 1 — 2 cm. bred. 



Cymathere triplicata (Post. et Rupr.) J. G. Ag. 

 De Lamin. p. 30. Laminaria triplicata Post. et Rupr. 111. Alg. p. 10. 



Descr. Cymathere triplicata J. G. Ag. 1. c. 



Fig. Laminaria triplicata Post. et Rupr. 1. c. t. 10. 



Beringön; ett tjugutal exemplar insamlades, uppkastade på stranden. Växande 

 träffades den icke, men utan allt tvifvel är det en sublitoralväxt. De funna exemplaren 

 voro fastade på musselskal och små stenar. Alla voro sterila. 



Laminaria longipes Bory. 

 Diet. Glass. 9, p. 189 sec. J. G. Ag. Spec. Alg. I, p. 133. 



Descr. Laminaria longipes Aresch. Obs. Phyc. 4, p. 15. 



Beringön, mycket ymnig; sällskaplig på Balanus-bäddar inom den litorala regionen; 

 med sporangier. 



Genom sin skottbyggnad skiljer sig denna art från nästan alla andra arter af Lami- 

 naria-slägtet och torde derför böra uppfattas såsom typ för antingen ett särskildt slägte 

 eller åtminstone en särskild sektion af slägtet Laminaria. Areschoug har på anf. st. 

 påpekat denna egendomlighet, om hvilken han vunnit insigt genom undersökning af åt- 

 skilliga exemplar af arten, som han erhållit till granskning ur Vega-expeditionens samlingar. 



Växten har ett rikgrenigt krypande, rotslående rhizom, som utsänder talrika verti- 

 kala skott, hvilka bestå af en merendels lång, trind stipes och en terminal, jemförelsevis 

 mycket smal, fast, nästan läderartad lamina, som till formen oftast är jembred med af- 

 rundad bas eller jembredt lancettlik. 



Det är en liten växt; det största exemplai'et bland ett par hundra i min samling 

 har skotten 80 cm. långa, 4 cm. breda. Hos en mängd exemplar är laminans bredd ej 

 mer än 0,5 — 1 cm. Sorus utbildas vid eller i närheten af laminans bas och sträcker sig 

 oftast öfver nästan heH eller större delen af laminans bredd. 



Laminaria Bongardiana Post. et Rupr. 



ni. Alg. p. ro. 



f. snbsessilis Aresch. 



Obs. Phyc. 4, p. 5. 

 Descr. Hafgygia Bongardiana f. subsessilis Aresch. 1. c. 

 Beringön, temligen ymnig; något sällskaplig inom litoralregionen ; steril. 



