44 F. R. KJELLMAN, OM BERINGHAFVETS ALGFLORA. 



f. bifurcata Post. et Rupr. 



1. c. p. 10. 

 Descr. Hafgygia Bongardiana f. furcata Aresch 1. c. 

 Fig. Laminaria Bongardiana, bifurcata Post. et Rupr. 1. c. t. 14. 

 Beringön, teraligen ymnig; något sällskaplig inom nedre delen af litoralregionen 

 och öfre delen af den sublitorala; med sporangier. 



f. 1;i'iiiata Post. et Rupr. 



Laminaria tamiata Post. et Rupr. 1. c. p. 10. 



Descr. et Fig. Laminaria taeniata Post. et Rupr. 1. c. et t. 38. 



Beringön, ymnig; sällskaplig inom den sublitorala regionen; steril. 



f. elliptica; novum nomen. 



Descr. Hafjrvgia Bongardiana f. normalis, Aresch. 1. c. 



(TV o ö 



Fig. Laminaria Bongardiana Post. et Rupr. 1. c. t. 13. 



Beringön, ymnig; sällskaplig inom den sublitorala regionen, jemte f. tamiata en 

 hufvudbeståndsdel i Laminariacé-formationen; sporangiebärande. 



I sin framställning (anf. st.) af Hafgygia Bongardiana, hvilken åtminstone till största 

 delen grundar sig på material, samladt af mig under Vega-expeditionen, har Areschoug 

 enligt min åsigt gjort sig skyldig till en ej fullt riktig uppfattning af arten. Han har 

 under den fört växter, hvilken såväl på torkade, men särskildt på lefvande exemplar äro 

 lätta att skilja från L. Bongardiana och säkei't tillhöra andra arter. Det är den grupp, 

 hvilken af honom beskrifves under 1. forma normalis, a. 



Af artens former är f. subsesailis den minsta. Den ejjer intresse genom den anslut- 

 ning den visar till L. sessilis ÄG. Stipes är nämligen hos den nästan omärklig. Man 

 skulle till och med kunna säga, att stipes saknas och att rötterna utgå från laminans 

 tjocka, kilformiga bas. 



Karakteristisk för f. bifurcata, är den korta, breda, njurlika laminan. Ofta har väx- 

 ten, såsom dess namn skall ange, stipes gaffelgrenig. Detta är dock icke egendomligt för 

 denna form. Hos den form, som väl kan betraktas såsom den typiska, f. elliptica, ut- 

 märkt genom långsträckt, elliptisk eller bredt afläng lamina, inträffar ej sällan att i följd 

 af en mycket djupt gående uppnikning af laminan den ursprungliga vegetationspunkten 

 ersattes af tvenne nya, hvardera bildande en kort stipes och en lamina. Det kan till och 

 med hända, att hos denna form stipes grenar sig gaffellikt icke blott en utan två gånger. 

 Laminaria taeniata. Post. et Rupr. hör utan tvifvel under L. Bongardiana. Den eger denna 

 arts hufvudkarakter: en kort, upptill plattad, vigglik stipes, som utan gräns öfvergår i 

 en tjock, slät, gulbrun lamina. I 111. Alg. tan. 38 är ett ungt exemplar af denna form 

 afbildadt. Den når äfven den betydande dimensioner. Af de två största exemplar, jag 

 anträffade, hade det ena stipes 11 cm. lång, laminan 234 cm. lång, 22 cm. bred, det an- 

 dra stipes 9 cm. lång, laminan 217 cm. lång och 16 cm. bred. Det senare hade laminan 

 hel, det förra laminan delad i 3 flikar. De angifna måtten visa, att denna form har 

 laminan af stor längd i förhållande till bredden. Ett stort exemplar af f. elliptica med 

 8 cm. lång stipes hade den 3 meter långa laminan 70 cm. bred. Hos f. bifurcata uppgår 



