; 



F. R. KJELLMAN, OM BERINGHAFVETS ALGFLORA. 



Vegetationskarakteristik. 



Den del af S:t Lawrencebay, som undersöktes af mig, låg öppen för hafvet. Bott- 

 nens byggnad var gynsam för algväxt. Mycken is, stadd i stark drift, fanns ännu vid 

 vårt besök. Vegetationens fördelning på de olika bottenregionerna var densamma som i 

 Ishafvet, antagligen till följd af samma orsaker 1 . Den litorala regionen saknade all växt- 

 lighet. Vegetationen var nästan uteslutande utbredd öfver den sublitorala regionen. Den 

 var individrik, men enformig och af jemförelsevis ringa storlek och erhöll sin allmänna 

 karakter af tvenne småväxta Laminariaceer: Laminaria bullata och Alaria crispa. Den 

 sistnämda var i synnerhet ymnig. Andra mera framträdande beståndsdelar bildade Fucus 

 evanescens f. liniitata, Ralfsia deusta och på djupare delar af bottnen Delesseria sinuosa 

 och Euthora cristata. 



Konyambay hade instängdt läge. Bottnen var af en mindre fördelaktig byggnad, 

 mest bildad af mindre stenar. Vattnet var mycket slammigt. I bayns inre bröt isen upp 

 under de dagar, fartyget här lag till ankars, och rakade under ebbtid i stark rörelse. Is- 

 fot låg ännu ställvis qvar äfven i de yttre delarne af bayn. Det isfria litoralbältet egde 

 en temligen rik och omvexlande flora, bildad till hufvudsaklig del af Fucus evanescens 

 f. angusta, Dictyosipkon hippuroides, Dictyosiphon foeniculaceus, Scytosiphon lomentarius, 

 Pylaiella litoralis, Sphacelaria arcticn Lithothamnion loculosum och Hildbrandtia rosen. 

 På ställen med mera gynsam bottenbyggnad intogs sublitoralregionen af en Laminariacé- 

 formation, hvars huvudbeståndsdelar utgjordes af Alaria dolicliorhachis och Agarum Tur- 

 neri. Af andra sublitorala arter uppträdde i jemförelsevis temligen betydlig individmängd 

 Cruoria pacifica, Ahnfeltia plicata, Sarcopliyllis arctica, Bal/sia deusta, Lithoderma fati- 

 scens och C/iaitojjteris jrfumosa. Om vegetationen på den elitorala regionen är mig ingen- 

 ting bekant. 



I Port Clarence fanns ingen is och vattnet hade till och med en ganska hög tem- 

 peratur, h vilket säkert har sin orsak deri, att den varma Kuro Sivoströmmen här gör sitt 

 inflytande gällande. Om ock sålunda denna vik är klimatiskt mera gynnad än de förut 

 nämda asiatiska fjordarne, saknar den dock i öfrigt förutsättningarne för uppkomsten af 

 en rikare, mera omvexlande och yppig algvegetation. Berggrunden består nämligen af 

 lösa skiffrar, hvilket har till följd att bottnen bildas af lösa sand- och lerlager samt små 

 skifferstycken, alltså är i hög grad ofördelaktig. Dertill kommer, att i vikens botten en 



1 Jfr Kjellm. Algcu aret. Sea, s. 20 och följ. 



