Bacteria 23 



skopiske Synsgrænse, men det er ogsaa muligt, at nogle af disse 

 Sygdomme ikke skyldes Organismer men en Slags Enzymer. 



Bakterierne er udbredt overalt paa Jorden, hvor andre Orga- 

 nismer forekommer, fra de arktiske Egnes og Højfjeldenes evige 

 Is til Troperne og til Oceanernes Dybder. I særlig stor Mængde 

 findes de i Jordens øvre Lag men aftager hurtigt nedefter, saa 

 at de dybere Jordlag er kimfri. Ogsaa i Luftens Støv findes de, 

 om end ikke i vegeterende Tilstand. Forøvrigt forekommer de 

 under yderst forskellige Kaar; saaledes lever der Bakterier i hede 

 Kilder ved Temperatur af indtil 89 °. 



Da Bakterierne er de enklest byggede Organismer, som man kender, ligger 

 det nær at anse dem for de mest primitive, at formode, at de er de Organis- 

 mer, som mest ligner dem, der først opstod paa vor Klode paa et Tidspunkt, 

 da Temperaturen var høj og Solens Lys var udelukket af en dampmættet At- 

 mosfære. Herfor taler tillige den Omstændighed, at ingen andre Organismer 

 taaler saa høj Temperatur som visse Bakterier, og at der gives autotrofe B., 

 som formaar at ernære sig uden Lysets Medvirken. 



Bakteriernes Systematik er meget vanskelig og omstridt. En 

 Inddeling efter morfologiske Karakterer alene lader sig gennem- 

 føre men giver neppe en naturlig Gruppering. Paa den anden 

 Side er det endnu vanskeligt at lægge fysiologiske Principer til 

 Grund; vi følger derfor her nærmest det sædvanlige morfologiske 

 System, 



1. Orden. Haplobacterinae, egentlige Bakterier. Strængt encel- 

 lede; Celler kugle-, stav- eller skrueformede, dog ofte forbundne i Kæder eller 

 paa anden Maade. Hos nogle Sporedannelse. 



A. Celleindholdet ikke purpurfarvet. 



1. Fam. Bacteriaceæ, Stavbakterier. Celler stavformede, Deling vinkel- 

 ret paa Længdeaksen; hos nogle Sporedannelse. 



Pseudomonas. Celler med polære Cilier; danner ikke Sporer. Hertil 

 hører bl. a. nogle Nitritbakterier (P. europæa, javanensis o. a.) og nogle farve- 

 stofdannende Arter (f. Eks. P. pyocyanea). Endvidere de kvælstof bindende Åzo- 

 tobacter og P. (Bacterium) radicicola (Rhizobium r.). — Bacterium. Celler med 

 diffuse Cilier eller helt uden Cilier, danner ikke Sporer. Som Eksempler paa 

 de talrige Arter kan nævnes af cilieløse: B. influenza?, B. pestis, Mælkesyre- 

 bakterierne B. acidi lactici o. a., B. pneumoniæ, Eddikesyrebakterierne, bl. a. 

 B. aceti, Pasteurianum, Kiitzingianum. Af bevægelige Arter kan nævnes B. ty- 

 phi, B. coli, B. prodigiosus, B. vulgaris, som er en alm. Forraadnelsesbakterie 

 udstyret med talrige Cilier, B. denitrificans, der reducerer Nitrater under Dan- 

 nelse af frit Kvælstof. — Bacillus. Stave bevægelige eller sjeldnere ubevægelige, 

 i første Tilfælde næsten altid med diffuse Cilier. Endosporedannelse. For 

 største Delen Jordbakterier. Af bevægelige anaérobe kan nævnes B. Tetani 

 (Stivkrampebakterien), B. Chauveaui (Raslesyge), B. Pasteurianus (kvælstofbin- 

 dende), B. Åmylobacter (butyricus) (Smørsyreb.). Af aerobe B. subtilis (Høbak- 



