26 



Cyanophyceæ 



Membran, som kan tjene til Svømning (Fig. 24, 25). Hos nogle S. kan den 

 ene eller begge Ender af Cellen løbe ud i en Cilie (Fig. 24). Spirochæterne 

 minder om Trypanosomerne indenfor Flagellaterne, og man 

 har ment, at de ligesom disse formerer sig ved Længdede- 

 ling (Fig. 24); ifølge nyere Undersøgelser deler de sig dog 

 paa tværs ligesom Bakterierne (Fig. 25}. Muligvis kan de 

 opfattes som et Bindeled mellem Bakterier og Flagellater. 

 Flere pathogene Arter som S. pallida 

 (Syfilis), S. recurrentis (Obermeieri) 

 (Tilbagefaldsfeber); ogsaa saprofytiske 

 Arter som 5. plicatilis i raadent Vand 

 og S. dentium i Menneskets Mundslim. 



I Tilslutning til Bakterierne omta- 

 les sædvanlig de saakaldte Straale- 

 svampe eller Actinomycetes, skønt 

 det er meget tvivlsomt, om der er 

 noget Slægtskab mellem dem og Bak- 

 terierne. De bestaar af lange tynde 

 grenede Traade, der ligner de højere 

 Svampes Hyfer og sandsynligvis er 

 flercellede ligesom disse. Dette sidste 

 er dog ikke umiddelbart synligt, men 

 Traadene kan deles i korte Celler, 

 som adskilles og kan lægge Grund til 

 nye Planter (Oidier). Hyfeenderne er 

 ofte opsvulmede. Der findes flere pathogene Arter af Slægten Actinomyces, saa- 

 ledes A. bovis, der fremkalder Straalesvampsygdom (Aktinomykose) hos Horn- 

 kvæg, Svin og Mennesker. Straalesvampene opfattes af nogle som ufuldstæn- 

 digt udviklede højere Svampe, af andre som Mellemled mellem Bakterier og 

 højere Svampe (Mykomyceter). 



Fig. 25. Fig. 24. 



Fig. 24. A, B, Spirochæte dentium. 

 B tilsyneladende i Længdedeling (Bil- 

 ledet tydes af Doflein som fremkom- 

 met ved Sammenklæbning af to Indi- 

 vider). (1500). C, S. ref ringens. -(2000). 

 (Hartmann og Schaudinn). 



Fig. 25. A, Spirochæte Duttoni. Sidste 



Delingsstadium. B, S. limae. Tværdeling. 



(Breinl og Schellack hos Doflein). 



ANDEN KLASSE. 



Cyanophyceæ (Myxophyceæ), Blaagrønalger, 



Blaagrønalgerne ligner Bakterierne ved deres enkle Cellebyg- 

 ning, idet der ikke findes udsondret nogen Cellekærne; men de 

 adskiller sig fra dem ved Tilstedeværelsen af et sædvanlig blaa- 

 grønt Farvestof, ved hvis Hjælp de kan assimilere Kulsyre; kun 

 hos nogle faa mangler dette. Ciliebevægelse mangler fuldstændig. 



Nogle er strengt encellede (Coccogonece), idet Cellerne efter 

 Delingen adskilles (Chroococcus), men hos mange bliver disse dog 

 sammenholdte af en fælles Gelémasse, og de kan saaledes danne 



