Cyanophyceæ 



27 



bestemt eller ubestemt formede Kolonier, i hvilke alle Cellerne 

 er ens. Delingerne kan foregaa i 1 (Gloeothece), 2 (Merismop edia) 

 eller 3 Retninger (Gloeocapsa, Fig. 26). Hos de saakaldte Hormo- 

 gonece findes et traadformet Løv, idet Delingerne kun finder Sted 

 vinkelret paa Traadens Længde- 

 akse (Fig. 27). De adskillende 

 Vægge er da tynde, men Traa- 

 den er meget ofte omgivet af 

 en Skede, der kan være tyk og 

 lagdelt og geléagtig. Kun hos 

 Sirosiphonaceerne optræder der 

 Længdedelinger og ægte Side- 

 forgrening (Fig. 28). Hos mange 

 af de traadformede findes en- 

 kelte Celler, Grænseceller eller Heterocyster, som er forskellige 

 fra de andre ved at være forsynede med en fast Væg, ved at have 

 et klart gulligt Indhold, og ved ikke at dele sig (Fig. 29, 35 h). 

 Disse Cellers Væg er fastvokset til Skeden, hvad de øvrige Cel- 

 lers særlige Væg ikke er, 



ixuxjj^xixixmxaixD^ 1 



Fig. 26. A, Gloeocapsa. B, Chroo- 

 coccus turgidus. C, Pleurocapsa flu- 



viatilis. 

 (Orig., Kiitzing, Lagerheim hos Kirchner). 



Fig. 27. A, Oscillatoria; et Stykke af enTraad, 

 samt Enden af Traaden lidt stærkere forstørret. 



(Warming) 



hvorfor Celletraaden („Tri- 

 chomet") kan forskydes 

 indenfor Skeden, med Und- 

 tagelse af Grænsecellerne. 

 Naar nu det imellem to Grænseceller liggende Stykke af en 

 Traad vokser paa Grund af fortsatte Delinger, kan Spændingen 

 bevirke, at Trichomet bryder ud gennem Skeden, enten i Form af 

 en Bugt, som brister i to Grene (Scytonema, Fig. 29), eller idet 



Fig. 28. Stigonema ocellatum; i Midten ses en Grænsecelle. (66). 



(Johs. Schmidt). 



