Myxomycetes 37 



Undersøgelser (Jahn 1911) er den parvise Sammensmeltning af Amøber til Plas- 

 modier en Kønsproces forbundet med Sammensmeltning af to Kærner. Som 

 Følge deraf har hele Plasmodiestadiet diploide Kærner, medens Sværmesporerne 

 og Amøberne har haploide. Reduktionen finder Sted ved den sidste Deling før 

 Sporedannelsen. 



I. Amaurosporeæ, med violet eller violetbrun Sporevæg og massive Ka- 

 pillitietraade. Hos Physarum er Peridiet dækket med Kalkkorn, og Kalk findes 

 udskilt i Kapillitiet. Fuligo septica, Troldsmørsvampen, har store kageformede 

 Æthalier, forholder sig ellers som Physarum. Leocarpus har et dobbelt Peri- 

 dium, det ydre glinsende, inkrusteret med Kalk, Sporocysterne ofte siddende 

 paa Mos. Chondrioderma. Didymium, med Kalk-krystaller paa Peridiet. Ste- 

 monitis (Fig. 40) har tætstillede cylindriske Sporocyster; fra en Midtsøjle udgaar 

 Kapillitietraade mod Periferien, hvor de er netformet forbundne. Ingen ud- 

 skilt Kalk. 



II. Lamprosporeæ, Sporestøv ikke violet. Hos Anemineæ mangler 

 Kapillitium: Dictydium, med gitterformet gennembrudt Peridievæg. Tubulina, 

 med cylindriske Sporocyster forenede i et noget hvælvet Æthalium. Lycogala, 

 kuglerundt Æthalium med Pseudokapillitium dannet af Rester af Peridierne. — 

 Hos Calonemineæ findes rørformede Kapillitietraade: Trichia, Sporocyster og 

 Sporer gule (Fig. 42), Kap. med frie Ender, besat med skrueformede Lister. 

 Hemiarcyria, Kap. som hos Trichia men netformet forbundne. Arcyria, Kap. 

 netformet, besat med Tværlister og Pigge. 



2. Underorden. Exosporeæ. 



Denne Gruppe repræsenteres kun af Slægten Ceratiomyxa, hos hvilken 

 de tyndvæggede Sporer dannes ved Afsnøring paa Overfladen af søjle- eller 

 pladeformede Legemer. Indenfor disses Overflade, som dækkes af en tynd Mem- 

 bran, deler det vægstillede Plasmalag sig i et Antal Celler, som hver danner en 

 Spore. Ved Sporens Spiring dannes en Amøbe, som deler sig i 8 Sværmeceller, 

 der snart antager Amøbeformen, C. mucida vokser paa Træstød. 



3. Orden. Plasmodiophorinæ. 



Fam. Plasmodiophoraceæ. Organismer, som snylter i højere 

 Planter og ender med at danne talrige Sporer inden i Værtplan- 

 tens Celler. Mest bekendt er Kaalbroksvampen, Plasmodiophora 

 Brassicæ, der fremkalder en Sygdom hos Kaal og andre Kors- 

 blomstrede. Ved Sporernes Spiring dannes Sværmeceller, som 

 trænger ind i Kaalplanternes Rødder, hvor de lever som Amøber 

 i Parenkymcellernes Vakuoler, formerer sig ved Deling og bliver 

 flerkærnede. De inficerede Værtceller bliver stimulerede af Para- 

 siten til livlige Delinger, og derved opstaar knoldformede Udvæk- 

 ster paa Værtplantens Rødder. Tilsidst deles Amøberne (eller Plas- 

 modierne?) i et større Antal kuglerunde Sporer, der omgiver sig 



