Diatomeæ 49 



Cellen indeholder en Kærne liggende i Midten af Cellen og en 

 eller to store pladeformede eller flere mindre, brune Kromatoforer; 

 undertiden indeholder disse 

 Pyrenoider d. v. s. særlig ud- 

 formede, kærnelignende Lege- 

 mer (Fig. 65, 67). Kromatofo- 

 rerne indeholder foruden Klo- 

 rofyl tillige et brunt Farvestof, 

 Diatomin. Stivelse dannes ikke, 

 derimod fed Olie. Der kendes Fig. 62. Fig. 63. 



enkelte farveløse, saprofytiske Fig. 62. Coscinodiscus lacustris, fra Skal- 

 Diatomeer. siden - ( West )- 



Diatoméerne formerer sig Fig. 63. Thalassiosira decipiens, fra Skal- 



° siden. (Ostenfeld), 



ved Deling. Denne indledes 



med, at Skallerne fjærnes noget fra hinanden, idet Bælterne glider 

 mod hinanden, Kærnen og eventuelt Kromatoforerne deles og Pro- 

 toplasmakroppen deles, idet den snøres igennem udefra indefter. Paa 

 Delingsstedet dannes nu to nye Skaller, som vender Ryggen mod 

 hinanden (Fig. 64 B), senere dannes de tilhørende Bælter, og Cel- 

 lerne vokser derefter fremdeles i Retning af en Linie, der forbinder 

 de to Skallers Midtpunkter, den eneste Retning hvori Vækst finder 

 Sted (Vækstaksen eller Pervalvaraksen). I de fleste Tilfælde skilles 

 Cellerrie ad kort efter Delingen, men hos mange bliver Cellerne 

 hængende sammen i Kæder, som kan være baandformede (Fragi- 

 laria), traadformede (Melosira) eller zigzagformede, idet Cellerne 

 kun hænger sammen ved den ene Side (Tabellaria Fig. 59), eller 

 de kan danne stjerneformede Grupper (Asierionella). 



Da de ved Celledelingen dannede nye Skaller er omsluttede 

 af den oprindelige Celles Vægge, maa de være mindre end disse; 

 den ene Celle vil da være af samme Størrelse som Modercellen, 

 den anden saa meget mindre som det dobbelte af Bæltets Tyk- 

 kelse. Som Følge af dette Forhold vil Cellernes gennemsnitlige 

 Størrelse formindskes under de fortsatte Celledelinger og nærme 

 sig et vist Minimum, som ikke kan overskrides. Herpaa raades der 

 nu Bod ved den saakaldte Auxosporedannelse, en Proces, hvor- 

 ved der pludselig opstaar Celler, der er meget større, sædv. 2 — 3 

 Gange saa lange (eller brede) som den eller de Celler, hvoraf de 

 er fremgaaede. Den kan foregaa paa forskellige Maader, dels ad 

 kønnet, dels ad ukønnet Vej. Hos Centricæ dannes Auxosporerne 

 altid ad ukønnet Vej, i Reglen derved, at en Celle aabner sig paa 



Kolderup Rosenvinge : Sporeplanterne 4 



