Alger i snævrere Forstand 55 



Diatoméerne. Men da disse Grupper er meget forskellige indbyr- 

 des og ikke har andet tilfælles end den nævnte Karakter samt 

 den Omstændighed, at de overvejende lever i Vand, har Begrebet 

 Alger i dette Omfang ingen videnskabelig Betydning som Beteg- 

 nelse for en naturlig Gruppe. I snævrere Forstand, omfattende 

 Grupperne Grønalger, Brunalger og Rødalger, kan Navnet Alger vel 

 heller ikke siges at betegne en systematisk Enhed, da disse tre 

 Grupper er skarpt adskilte og sandsynligvis ikke har noget fælles 

 Udgangspunkt. Men da de lever under fæJles ydre Kaar og som 

 Følge deraf viser betydelige Overensstemmelser i Livsformer og 

 Bygning, betegnes de i Almindelighed som Underafdelinger af en 

 større Gruppe, Algerne, hvortil man sædvanlig tillige henregner 

 Blaagrønalgerne, der dog er mere afvigende. 



Klorofyllet er i alle Tilfælde knyttet til bestemt afgrænsede 

 Kromatoforer, hvoraf der findes en eller flere i hver Celle; hos 

 Brunalgerne er det til Stede i en brun Modifikation, og hos Rød- 

 algerne er det ledsaget af et rødt Farvestof, som i Almindelighed 

 dækker den grønne Farve. Endvidere indeholder Cellerne altid en 

 eller flere Cellekærner. 



Med Hensyn til Løvets Form og Bygning frembyder Algerne 

 overordentlig store Forskelligheder, fra mikroskopiske, encellede 

 til store, højt differentierede Former. Encellede forekommer dog 

 kun indenfor Grønalgerne, og ligesaa den ugrenede ikke fasthæf- 

 tede Celletraad, i hvilken alle Cellerne er ens. Et højere Trin re- 

 præsenteres af den i den ene Ende fasthæftede Traad, hvor den 

 eller de nederste Celler træder i Fasthæftningens Tjeneste og 

 derfor ikke deltager i Forplantningen. Den grenede Celletraad er 

 en i alle tre Afdelinger forekommende Livsform, som varieres paa 

 mange Maader og frembyder forskellig Grad af Arbejdsdeling 

 mellem Cellerne. Den kan siges at danne Grundformen for Phæo- 

 phyceerne og Florideerne, idet de mere kompliceret byggede For- 

 mer af disse maa opfattes dels som opbyggede af tæt sammen- 

 føjede Celletraade dels som opstaaede ved Længde- og Tværde- 

 linger af saadanne. En anden Løvform er Cellefladen, bestaaende 

 af et eller to eller flere Lag Celler, en Form, som kan opstaa af 

 en Celletraad ved fortsatte Delinger vinkelrette paa et Plan (Ulva, 

 Prasiola, Punctaria, Porphyra), eller ved Sprængning af et rør- 

 formet eller blæreformet Løv (Monostroma o. a.). De mere højt 

 udviklede Alger frembyder en saa stor Formrigdom, at den her 

 ikke kan omtales nærmere; det skal kun nævnes, at der indenfor 



