10 Bacteria 



i Protoplasmaet, ikke knyttet til særlige Legemer (Kromatoforer). 

 Ifølge nogle Forskere findes det dog kun i den ydre Del af Pro- 

 toplasmaet. Foruden det røde Farvestof indeholder disse Bakte- 

 rier ogsaa et grønt, som dog ikke er identisk med Bladgrønt, og 

 lige saa lidt som det røde tjener til Kulsyre-Assimilation. Der- 

 imod tjener disse Farvestoffer ifølge Molisch til Assimilation af 

 organiske Stoffer under Lysets Medvirken. Endelig kendes nogle 

 grønne Bakterier, hvis Protoplasma indeholder et grønt Farvestof, 

 som ligner Klorofyl, men hvis Overensstemmelse med dette endnu 

 ikke er godtgjort. 



Af andre Indholdsstoffer kan nævnes Fedt, der vistnok fore- 

 kommer almindeligt i ringe Mængde. Hos Tuberkelbacillen fore- 

 kommer det i stor Mængde (26,5 % af Tørstoffet), og ligesaa hos 

 nogle andre. Af Kulhydraterne er Glykogen paavist i Celleind- 

 holdet hos nogle Bakterier, medens Stivelse aldrig forekommer; 

 derimod findes et formodentlig med Stivelse beslægtet Stof, som 

 farves blaat med Jod, hos en Del Smørsyrebakterier og hos nogle 

 i Menneskets Mundhule levende Bakterier. Det optræder som 

 yderst smaa Korn, som kan ophobes i saadan Mængde, at Cellen 

 eller en Del deraf faar et ensartet, stærkt lysbrydende Udseende. 

 Hos Smørsyrebakterierne optræder det i særlig stor Mængde før 

 Sporedannelsen. Paa Grund af den kemiske Lighed med den 

 ene af Bestanddelene af Stivelsekornene kaldes dette Stof Gra- 

 nulose. — Meget ejendommelig er Forekomsten af Svovl i amorf 

 Form i Cellen hos de saakaldte Svovlbakterier. 



Bevægelighed. Mange Bakterier er ubevægelige, saaledes 

 de fleste Kuglebakterier og mange Stavbakterier, saasom Mælke- 

 syrebakterierne, de fleste Eddikesyrebakterier, Miltbrand- og Tu- 

 berkelbakterierne 1 ), andre er i Stand til at bevæge sig aktivt gen- 

 nem Vandet, hvilket sker ved Svingtraade eller Cilier. Disse er 

 yderst tynde Traade (højst 0,os fx tykke), som ikke umiddelbart 

 kan iagttages, men som kan gøres synlige ved særlige Bejsnings- 

 og Farvningsmethoder og ved en særlig Mikroskopteknik (Mørk- 

 grundbelysning). Cilierne kan være 1) endestillede eller polære 

 (Bakterierne kaldes da cephalotriche), eller de kan være 2) spredte 

 over hele Cellens Overflade, diffuse Cilier (peritriche Bakterier). 

 Hos de første udgaar Cilierne fra et enkelt Punkt i den ene 



x ) Disse Bakterier viser dog ofte en sitrende Bevægelse, men denne er et 

 rent fysisk Fænomen, den Brown'ske Molekularbevægelse, som kan iagttages 

 ogsaa ved livløse Smaadele, som er opslemmede i en Vædske. 



