Chlorophyceæ 



99 



har Bladets Hovedstraale kun een Knude med Sidestraaler, men 

 disse sidste er flercellede og kan have en Knude med Sidestraaler 

 af 2den Orden, og dette kan gentage sig. Hos Chara er Bladene 

 beklædt med et „Barklag" af paa langs løbende Celler, der udgaar 

 fra Bladknuderne. Ogsaa Stænglerne er hos denne Slægt beklædt 

 med et Barklag af Celletraade, der udgaar fra Stængelknuderne; 

 oprindelig er der lige saa mange Barktraade som Blade i Kran- 

 sene, og disse Barktraade bestaar ligesom Stængler og Blade af 



A B 



Fig. 129, Fig. 130. Fig. 131. 



Fig. 129. Chara baltica. Del af et Blad med Kønsorganer. (Migula). 



Fig. 130. A. Chara fragilis. Skjold af Antheridium med „Haandtag" og sperma- 

 tozoiddannende Traade. B, Stykke af spermatogen Traad af Nitella. 



(Thuret og Sachs) 



Fig. 131. Spermatozoid af Chara. k, Kærne, c, Cytoplasma, cl, Cilier. (Shaw) 



afvekslende Internodialceller og Knudeceller; men senere dannes 

 der hos de fleste Arter lige eller dobbelt saa mange sekundære 

 Barktraade imellem de primære (Fig. 128). Cellerne indeholder 

 ialfald oprindelig en enkelt Cellekærne og talrige smaa i regel- 

 mæssige Længderækker ordnede Klorofylkorn, indenfor hvilke 

 Protoplasmaet ofte viser livlig Strømning (Rotation). Rhizoiderne, 

 som udgaar fra Stængelknuderne og som tjener til at fæste Plan- 

 terne i den bløde Bund, hvorpaa de vokser, er flercellede og for- 

 grenede og bestaar af langstrakte Celler. De i fersk Vand voks- 

 ende Arter er ofte inkrusterede med Kalk. 



Kønsorganerne, der er synlige for det blotte Øje, sidder altid 

 paa Bladene og har bestemte Stillingsforhold hos de forskellige 

 Slægter. Antheridierne sidder hos Chara paa Sidestraalernes Plads, 



