Phæophyceæ 103 



Phæophyceerne kan deles i følgende Ordener: 



1. Phæosporales, med ukønnet Forplantning ved Zoosporer 

 og sædvanlig kønnet Forplantning (isogam eller oogam) ved Zoo- 

 gameter. 



2. Acinetosporales, med store, ubevægelige Forplantnings- 

 celler, dels af ukønnet Art, dels muligvis Ægceller. 



3. Cyclosporales, med kønnet Forplantning ved store, kugle- 

 runde, nøgne, cilieløse Ægceller og smaa Spermatozoider. Ukønnet 

 Forplantning ved Aplanosporer, der opstaar ved Tetradedeling, eller 

 manglende. 



1. Orden. Phæosporales. 



Denne Orden omfatter mange i vegetativ Henseende meget 

 forskellige Former, som dog for Størstedelen er nøje forbundne 

 med hverandre, saa at Ordenen kan anses for at være en naturlig 

 Slægtskabsgruppe. Hos de enkleste Former, som Ectocarpus (Fig. 

 134), bestaar Løvet af frie, grenede Celletraade, som er fæstede til 

 Substratet i Regelen ved Rhiziner, eller som udgaar fra et System 

 af krybende Traade eller en Celleskive. Til denne Type slutter sig 

 en Del helt eller delvis endofytiske Former bestaaende af grenede 

 Traade (Streblonema), og ved Reduktion af de oprette Traade 

 og samtidig stærk Udvikling af Basalpartiet opstaar Former med 

 krybende traadformet, skiveformet eller skorpeformet, flerlaget Løv 

 (Myrionema, Ralfsia, Lithoderma). Traadene har i Regelen ikke 

 eller kun en kort Tid Spidsevækst, men der dannes interkalære 

 Tværvægge, enten i hele Traadens Forløb eller mere eller mindre 

 begrænset til bestemte Steder (interkalære Vækstzoner eller Vækst- 

 punkter). Af Ectocarpus-Typen fremgaar de højere udviklede For- 

 mer dels ved Sammenføjning af Celletraade, der da bliver mere 

 differentierede (Chordarieæ), dels ved at Traadenes Celler deles 

 ved forskelligt orienterede Vægge, hvorved parenkymatisk Væv 

 fremkommer (Punctarieæ (Fig. 135), Sphacelariaceæ (Fig. 139, 

 140), Laminariaceæ), eller paa begge Maader (Cutleriaceæ). 



Hos de højere udviklede Former kan Løvet være trindt, grenet 

 eller ugrenet, massivt eller hult, eller det er fladt, bladformet eller 

 sondret i stængel- og bladlignende Dele (Fig. 141, 142). Hos nogle 

 findes Spidsevækst, idet Skuddene ender med en Topcelle og 

 Tilvæksten foregaar udelukkende i og umiddelbart nedenfor den 

 (mest udpræget hos Sphacelariaceerne (Fig. 139)), men hyppigere 

 er Tilvæksten interkalær, idet Celledelingerne og Væksten er for- 



