106 



Phæophyceæ 



en Stund, fast med den fremadrettede Svingtraad, som forkortes 

 og bliver til en Slags Stilk, medens den bageste sædvanlig smelter 

 sammen med den bageste Del af Gametens Legeme, Er der nu 

 hanlige Gameter tilstede, bliver den omsværmet af et Antal af 

 disse, indtil en af dem nærmer sig til den og smelter sammen 

 med den. Zygoten afrunder sig, omgiver sig med en Væg og kan 

 straks vokse ud til en ny Ectocarpus-Plant-e. De Sværmeceller, 

 der ikke kommer til at kopulere, runder sig ogsaa af og kan spire 

 uden Kopulation (altsaa parthe- 

 nogenetisk), og dette finder meget 

 hyppigt Sted; men der synes til- 

 lige at forekomme flerrummede 

 Sporangier, som frembringer neu- 

 trale, ukønnede Zoosporer. Hos 



Fig. 137. 



Fig. 138. 



Fig. 137. Ectocarpus siliculosus. a — d. forskellige Stadier af en til Hvile kom- 

 mende, hunlig Gamet, e, den til Hvile komne hunlige Gamet omsværmet af 

 hanlige, f, en af de hanlige Gameter smelter sammen med den hunlige, g, Zy- 

 goter og en til Hvile kommen Gamet. (Berthold). 



Fig. 138. Zanardinia collaris. A, Lodret Snit gennem en Plante med Hangamet- 

 angier (de smaacellede) og Hungametangier (storcellede). C, Hungamet. D, Han- 

 gameter. B, E, Befrugtning. F, Zygote. G, spirende Zygote. (Reinke). 



enkelte andre, f. Eks. nogle Ectocarpus-Arter, er Hungameterne 

 betydelig større end Hangameterne, men Befrugtningen foregaar 

 paa samme Maade. Disse Tilfælde fører over til Forholdet hos 

 Cutleriaceerne, hvor de svagt farvede Hangameter (Spermatozoider) 

 er mange Gange mindre end Hungameterne (Fig. 138). Disse kom- 

 mer efter en kort Sværmetid til Hvile, trækker Cilierne ind og 

 bliver kugleformede. Først nu omsværmes de af Spermatozoi- 

 derne, og et af disse trænger da ind gennem den farveløse „Und- 

 fangelsesplet", som svarer til Gametens oprindelige Forende. 



1. Fam. Ectocarpaceæ. Deles sædvanlig i en Mængde mindre 

 Familier, som dog er vanskelige at begrænse indbyrdes. Løvet er 



