Rhodophyceæ 117 



NIENDE KLASSE. 



Rhodophyceæ. Rødalger. 



Løvet er mangecellet, yderst forskelligt formet, mere eller 

 mindre stærkt differentieret. Særlig karakteristisk er den røde 

 Farve, som er knyttet til Kromatoforerne, men kan optræde i for- 

 skellige Modifikationer. Kromatoforerne -indeholder foruden Klo- 

 rofyl og det dermed sammenhørende Xanthofyl (Carotin) tillige 

 et rødt Farvestof, Phykoérythrin, samt et blaat, Phykocyan, af 

 samme Art som Blaagrønalgernes blaa Farvestof. De to sidst- 

 nævnte Farvestoffer hører begge til Proteinstofferne og er indbyr- 

 des beslægtede; de opløses i Vand ved Tilsætning af en ganske 

 ringe Mængde Alkali eller et Neutralsalt og viser Analogier med 

 Hæmoglobinerne, men de staar ligesom Klorofyllet i Kulsyre- 

 assimilationens Tjeneste. De affarves af Lys, og derved forklares, 

 at mange Rødalger bliver grønne, naar de vokser paa Steder, hvor 

 de er udsatte for stærkt Lys. Mange Rødalger er rent røde, 

 andre er mere brunlige, og flere Ferskvands-Arter er blaagrønne, 

 formodentlig paa Grund af relativt større Indhold af Phykocyan 

 (Batrachospermum, Chantransia-, Bostrychia-Arter o. a.). Kroma- 

 toforerne kan indeholde Pyrenoider, særlig hos Bangiaceerne, men 

 disse er aldrig omgivne af Stivelse. Som Assimilationsprodukt 

 dannes Stivelse, der dog afviger fra almindelig Stivelse ved at 

 antage en mere rødlig eller brunlig Farve med Jod, hvorfor den 

 kaldes Floridé-Stivelse. Stivelsekornene dannes ikke indeni Kro- 

 matoforerne men udenfor deres Overflade. Cellerne indeholder en 

 enkelt eller hos Florideerne ofte flere Kærner. Cellevæggene 

 indeholder foruden Cellulose en betydelig Mængde andre Kul- 

 hydrater (Galaktan, „Gelose"), som er gelédannende ved Kogning 

 (Agar Agar, Karaghén), og som overhovedet let bulner ud under 

 Vandoptagelse. 



Rødalgernes Forplantning sker ved nøgne Sporer, der aldrig 

 er udstyrede med Cilier og derfor er ubevægelige; kun hos 

 Bangiaceerne og hos nogle Helminthocladiaceer kan de udføre 

 amøboide Bevægelser. De dannes enten ad ukønnet eller ad 

 kønnet Vej, i første Tilfælde sædvanlig ved en Firdeling af en 

 Celles Indhold (Tetrasporer), i sidste efter en Befrugtningsproces 

 mellem et ubevægeligt, med en Væg forsynet Sædlegeme, Sper- 

 matium, og en Ægcelle, et Karpogonium, som ikke frigøres, 



