120 



Rhodophyceæ 



2. Underklasse. Florideæ. 



Løvet frembyder stor Formrigdom. Hos de enkleste bestaar 

 det af frie, grenede Cellerækker, hos andre er det mere kompakte, 

 ofte større Legemer. Det kan være trindt eller fladt, ofte blad- 

 formet, undertiden skorpeformet, og Forgreningen kan være mono- 

 podial eller dichotom (gaffelgrenet), sjeldnere sympodial, og med 

 forskellig Stilling og Differentiering af Grenene. Men i alle Til- 

 fælde viser Løvet sig sammensat af Celletraade, der ligesom de 



Fig. 152. Fig. 153. 



Fig. 152. Plumaria Schousboei. a, Plante med Tetrasporangier (20). b, Spidsen 

 af et Skud, der bærer Tetrasporangier (250). (Bornet). 



Fig. 153. Ceramium. Nat. St. 



frie har en udpræget Spidsevækst, selv om Traadstrukturen ikke 

 er umiddelbart synlig, idet Bygningen kan have en parenkymatisk 

 Karakter. Kun i Topcellerne dannes der Tværvægge, medens alle 

 de andre Celler kun deles ved periferiske Vægge, hvorved der 

 afskæres Moderceller for Grene, altsaa nye Topceller, der deler 

 sig paa samme Maade som de første (Fig. 157, 158). Midt i hver 

 Tværvæg findes en Pore, hvis tynde, adskillende Membran er gen- 

 nemboret af yderst fine Plasmatraade og sædvanlig paa hver Side 

 dækket af en fast Kallusplade. Hos de traadformede er Hoved- 

 stammerne ofte dækkede af en Bark af nedadvoksende Traade. 

 De andre kan efter deres indre Bygning henføres til to Typer; 

 hos den ene bestaar Løvets Indre af et Antal parallelt løbende. 



