128 



Rhodophyceæ 



smelter alle Auxiliærcellerne, formodentlig under Medvirken af de fra det ud- 

 gaaende sporogene Traade, sammen til en stor kageformet Fusionscelle, fra hvis 

 Rand der dannes et Antal Centralceller, hvoraf Karposporerne afskæres. — 

 Hos Ceramiales sidder en eller to Auxiliærceller i umiddelbar 

 Nærhed af Karpogonietraaden, danner tilsammen med denne et saa- 

 kaldt Prokarp. Efter Befrugtningen afskæres der af Karpogoniet (hos 

 Callithamnion deles dette først i to, Fig. 165 £), paa den Side, som 



ligger nærmest ved Auxi- 

 liærcellen, en lille Celle, 

 som svarer til den sporo- 

 gene Traad hos Crypto- 

 nemiales, men som straks 

 efter smelter sammen med 

 denne. Den lille Celles 

 Kærne træder altsaa ind 

 i Auxiliærcellen og deler 

 sig videre, idet denne un- 

 der Deling vokser ud til 

 et Cystokarpium, medens 

 Auxiliærcellens oprinde- 

 lige Kærne skydes tilside 

 og ikke deltager i Cysto- 

 karpiets Dannelse. Cysto- 

 karpiet er her skarpt be- 

 grænset og enten fritsid- 

 dende (Ceramiaceæ) eller omsluttet af et Hylster dannet af Køns- 

 planten (Rhodomelaceæ (Fig. 167 C), Delesseriaceæ). — Hos Gigar- 

 tinales foregaar Udviklingen paa lignende Maade som hos fore- 

 gaaende, men fra Auxiliærcellen vokser der, efter at den har optaget 

 den „sporogene" Kærne fra Karpogoniet, sporogene Traade, som 

 udvikler Karposporer, ind imellem Gametofytens Traadvæv, hvor 

 de ofte danner flere Grupper eller Lapper (Fig. 166). — Ogsaa hos 

 Rhodymeniales findes Auxiliærcellerne i umiddelbar Nærhed af 

 Karpogonierne, men de udvikler sig først efter disses Befrugtning, 

 modtager sandsynligvis ligesom hos de foregaaende en sporogen 

 Kærne fra Karpogoniet, og vokser ud til et Cystokarpium, som 

 beklæder Bunden af en Hule, hvis tykke, af Kønsplantens Bark 

 dannede, Ydervæg er gennemboret af en Udførselsaabning. — Cysto- 

 karpierne bestaar i alle Tilfælde af et Kompleks af grenede Traade, 

 hvis Celler for en stor Del danner Karposporer. Disse opstaar enten 



Fig. 166. Harveyella mirabilis. Snyltende paa 

 Rhodomela subfusca. De sporogene Traade er 

 tegnede mørke. Flere ubefrugtede Karpogonier 

 ses. (Sturch, hos Oltmanns). 



