Fungi 133 



Svampe. Fungi. 



(Eumycetes). 



Svampene mangler ganske Klorofyl og dermed beslægtede 

 Farvestoffer og er følgelig alle heterotrofe: Parasiter eller Sapro- 

 fyter. Man har tidligere til Svampene henregnet alle klorofylløse 

 Thallofyter, saaledes ogsaa Myxomyceterne (Slimsvampene) og 

 Bakterierne („Spaltesvampene"), men en saadan Fremgangsmaade 

 fører ikke til en naturlig Inddeling. De to sidstnævnte Grupper 

 har man da ogsaa udskilt paa Grund af deres afvigende Organi- 

 sation, og Ingen tænker nutildags paa at fjerne de farveløse Fla- 

 gellater, Dinoflagellater, Diatoméer, Chlorophyceer og Rhodophy- 

 ceer (Harveyella) fra de Grupper, hvor de hører hjemme, og hen- 

 føre dem til Svampenes Klasse. 



I deres nuværende Begrænsning danner Svampene en mere ens- 

 artet Gruppe. Legemet er hos alle, paa faa Undtagelser nær, op- 

 bygget af traadformede, grenede Elementer med udpræget Spidse- 

 vækst, de saakaldte Hyfer. Disse kan enten være uden Skille- 

 vægge, indeholdende en kontinuerlig Plasmamasse med mange 

 Kærner (Phy corny cetes eller Siphomy cetes); eller de er forsynede 

 med Tværskillevægge, altsaa byggede op af mange Celler, som 

 hver kan indeholde 1, 2 eller flere Kærner (My corny cetes). Det 

 samlede System af vegetative Hyfer kaldes et Mycelium. 



Svampenes Celler er altid udstyrede med Cellevæg. Kun hos 

 nogle snyltende Fykomyceter er Snylterens Legeme for en Tid 

 (Synchytriaceæ) eller for bestandig (visse Chytridiaceer og snyltende 

 Mucorineer) ikke afgrænset ved en Væg fra Værtcellens Proto- 

 plasma. Væggen bestaar hos nogle Fykomyceter af Cellulose; hos 

 de fleste Svampe mangler dog dette Stof, men Væggen indeholder, 

 ialfald hos mange forskellige Svampe, Kitin, det samme Stof som 

 findes i Leddyrenes Hud. Cellerne indeholder aldrig Stivelse, men 

 ofte Glykogen. 



De fleste Svampe er Saprofyter, og lever da som oftest paa 

 eller i døde Plantedele, andre er Parasiter, som angriber levende 

 Planter, sjældnere levende Dyr. Overgangstilfælde er dog hyppige; 

 saaledes lever visse Svampe, som Nectria cinnabarina, normalt 

 saprofytisk i visne Grene af forskellige Træer, men kan der- 

 fra trænge ind i de levende Dele og altsaa blive parasitiske, 

 andre, som f. Eks. Rhytisma, begynder derimod som Parasiter 



