Phycomycetes 



141 



Hos Pythiopsis og Saprolegnia er Sværmesporerne ægformede, har Ci- 

 lierne siddende i den spidse Forende og sværmer ud af Sporangiet. De spirer hos 

 den første efter nogen Tids Bevægelse, idet Sporen vokser ud til et My- 

 celium. Hos Saprolegnia kommer de snart til Hvile, omgiver sig med en Væg, men 

 sværmer atter ud, idet de forlader Væggen, og er da nyreformede og har Cilierne sid- 

 dende paa Siden (Fig. 176 A, B). Hos Achlya (Fig. 176 E) og Aphanomyces 

 træder hele Sværmesporemassen samlet ud af Sporangiet og danner en Hulkugle 

 udenfor dettes Munding, idet Sværmesporerne omgiver sig med en Væg, inden 

 de har faaet dannet Cilier; senere sværmer de ud og har da Nyreform. Hos 

 Dictyuchus sker den tilsvarende Proces i selve Sporangiet, og Sværmesporerne 

 bryder da ud igennem Sporangievæggen, idet de efterlader et Netværk af 

 tynde Cellevægge i Sporangiets Indre (Fig. 176 F, G). Hos Aplanes endelig er 

 Sporerne ubevægelige og spirer i Sporangiets Indre. — Sporangieanlæggene 

 kan undertiden løsnes og spire direkte (som Konidier) uden at danne Sværme- 

 sporer, og som en 

 lavere Art Forme- 

 ringsorganer maa en- 

 delig nævnes de saa- 

 kaldte Gemmer, d. v. 

 s. plasmarige Hyfe- 

 stykker , som af- 

 grænses ved Vægge. 



3. Fam. Lepto- 



mitaceæ. Adskiller 



sig fra foregaaende 



Fam. ved, at Hyferne 



er forsynede med Indsnøringer. Apodachlya (Leptomitus) lactea forekommer 



Afløb fra Sukkerfabrikker. 



Fig. 177. Albugo candida. Enden, t, af en Hyfe voksende 

 mellem Marvcellerne af Lepidium; /z, Haustorier (390). 



(de Bary). 



4. Fam. Peronosporaceæ, Bladskimmelsvampe. Over- 

 vejende snyltende i Landplanter, hvor de har et vidt forgrenet, 

 intercellulært Mycelium, som sender Haustorier ind i nogle af 

 Værtplantens Celler (Fig. 169, 177); sjældnere er Myceliet saavel 

 inter- som intracellulært (Pythium og Phytophthora). Hos nogle 

 findes typiske Sværmesporangier (Fig. 184), hos andre løsner Spo- 

 rangierne eller Konidierne sig og danner først derefter Sværme- 

 sporer (Fig. 178, 179) og hos atter andre findes Konidier, som ikke 

 er i Stand til at danne Sværmesporer (Fig. 186). Sværmesporerne 

 er dorsiventrale og har to Svingtraade fæstede paa den ene Side. 

 Oogonierne indeholder kun een Ægcelle, der er omgivet af „Peri- 

 plasma", som ikke deltager i Befrugtningsprocessen. 



De omtrent kugleformede Oogonier dannes i Værtplanternes 

 Indre, og i deres umiddelbare Nærhed dannes et Antheridium, 

 der sender et Befrugtningsrør ind gennem Væggen (Fig. 181). 



