220 Mycomycetes 



Basidierne dannes næsten altid paa eller i Frugtlegemer og er 

 da i Regelen tæt sammenstillede i Hymenier, der dækker en 

 større eller mindre Del af Frugtlegemets Overflade eller beklæder 

 Væggene i Kamre i deres Indre, og er ledsagede af sterile Ele- 

 menter, Parafyser og Cystider. Kun hos forholdsvis faa lavere 

 organiserede Former mangler Frugtlegeme, og Basidierne dannes 

 direkte paa Myceliet,, og der kendes endelig Eksempler paa, at 

 Basidier hos en og samme Art kan dannes saavel paa Myceliet 

 som paa Frugtlegemet. I Henseende til Form, Bygning og Ud- 

 vikling frembyder Frugtlegemerne stor Mangfoldighed. Ligesom 

 hos Ascomyceterne kan der skelnes mellem gymnokarpe, hemi- 

 angiokarpe og angiokarpe Former, eftersom Hymeniet fra først af 

 er frit eller det først er dækket men senere bliver frit eller ende- 

 lig vedvarende er indesluttet i Frugtlegemet. Frugtlegemernes 

 Celler indeholder Kærnepar; men hvornaar disse opstaar, er 

 ikke opklaret. 



1. Orden. Dacryomycetales. 



Basidierne lange, tokløvede. 



Fam. Dacryomycetaceæ. Frugtlegemerne har en lignende 

 Konsistens som Tremellaceernes og har Hymeniet udbredt paa 

 deres Overflade; men Basidierne er lange, smalle, for oven to- 

 kløvede, helt indlejrede i den fælles Gelémasse, og danner paa 

 Enden af hver Gren en Spore eller sukcessive to Sporer. Kær- 

 netenene i Basidien ligger paa langs. Ved Spiringen deles Sporen 

 ved Tværvægge og danner Konidier, eller disse dannes først paa 

 Myceliet (Fig. 288). Saprofyter. 



Dacryomyces deliquescens, som er almindelig paa Træstød og Træværk,, 

 har slimede, uregelmæssigt pudeformede Frugtlegemer, som først danner 

 Oidiekæder og da er rødlige, senere Basidier og da er gule. Andre Arter 

 danner ikke Oidier men kun Konidier, og ligesaa de andre Slægter. — Dltiola 

 har et stilket, foroven fladt Frugtlegeme, paa hvis øvre Flade Hymeniet er ud- 

 bredt. — Guepinia har et spatel- til bægerformet, Dacryomitra (Fig. 288, XII) et 

 kølleformet Frugtlegeme med foldet Hoved som hos en Morkel. — Calocera 

 har et opret, cylindrisk eller kølleformet, ofte gaffelgrenet Frugtlegeme; hos C. 

 viscosa (Fig. 288, X-XI), som vokser paa gamle Naaletræstubbe, er det flere 

 cm langt, livligt orangegult, brusket-slibrigt, hos C. cornea, som vokser paa 

 Løvtræstubbe, er det indtil 1 cm højt, oftest ugrenet. 



