Mycomycetes 23 1 



P. umbellatus, hvis stærkt grenede Frugtlegemer, der udgaar fra underjordiske, 

 uregelmæssige Sklerotier, ender med talrige, kredsrunde Hatte med midtstillet 

 Stok; P. squamosus med en enkelt, stor, lys, paa Oversiden skælklædt Hat og 

 randstillet, sort Stok, paa forsk. Løvtræer; P. varias med ekscentrisk, sort Stok 

 og brun, fast Hat paa Løvtræer. Hertil hører ogsaa den spiselige P. Tuberaster, 

 der dyrkes i Italien; Myceliet danner sammen med Jordpartikler et stort, knold- 

 formet, sklerotielignende Legeme, i Italien kaldet pietra fungoja, der kan ved- 

 blive at danne mange Frugtlegemer. — Hos Undersl. Polystictus er Frugt- 

 legemet sædv. læderagtigt eller hudagtigt, med tynd traadet-filtet Bark, ofte med 

 koncentriske Zoner; Rørene ikke lagdelte. Hertil P. versicolor, med vandret 

 udstaaende Frugtlegemer med forskelligt farvede, afvekslende glatte og filtede 

 Bælter, yderst almindelig overalt paa Træstubbe; P. abietinus, med selskabeligt 

 optrædende, ofte taglagte, delvis tilvoksede, delvis udstaaende Frugtlegemer med 

 purpurfarvede eller violette Porer, paa døde Naaletræstammer; P. radiatus, 

 med silkeglinsende, konsolformede, rustbrune Frugtlegemer paa El; P. peren- 

 nis, med skærmformet, bæltet Hat og midtstillet Stok, i sandede Naaleskove. 

 Mange Arter, særlig i Troperne, har livlige, røde Farver, f. Eks. den meget ud- 

 bredte, mønjerøde P. sangvineas. 



Dædalea har konsolformede Frugtlegemer med langstrakte, lige eller hyp- 

 pigere labyrintformede, overvejende radialt for- 

 løbende Porer. D. quercina (Egens Labyrint- 

 svamp, Fig. 298) paa Egestubbe og D. gibbosa 

 paa Bøgestubbe, med tykke, korkagtige Frugt- 

 legemer, D. unicolor. 



Lenzites. Fordybningerne danner lange 

 Gange, adskilte af radialt forløbende Plader 

 eller Lameller, som hos Agaricaceerne, dog 

 hist og her med Tværforbindelser. Frugtlege- F j g- 298 - Dædalea quercina. 

 merne seje, sædv. konsolformede. L. sæpiaria * ,å '' * os rup). 



alm. paa Fyrretømmer i Plankeværker, L. betulina. 



Ceriomyces (Ptychogaster, Fig. 294 A-C) har pudeformede til kugleformede 

 Frugtlegemer, helt eller delvis sammensatte af Hyfer, der danner en stor 

 Mængde interkalære Klamydosporer. Kun forholdsvis sjældent dannes paa 

 Undersiden Porer med Hymenium som hos Polyporus, og hos nogle Arter 

 kendes kun Klamydosporer. Muligvis er det blot Udviklingsformer af Poly- 

 porus- Arter. 



3. Fistulinei. Rørene indbyrdes adskilte. 



Fistulina hepatica (Oksetungesvampen) har et rødt, kødet, nærmest tunge- 

 formet, vandret udstaaende, spiseligt Frugtlegeme, der indeholder en rød Saft i 

 særlige Hyfer; det er paa Undersiden tæt besat med hule Papiller, der fra 

 først af er lukkede men senere aabnes i Spidsen og indvendig er beklædt med 

 Hymenium. Den øvre Del af Frugtlegemet indeholder talrige Klamydosporer, 

 der dannes i Enderne af buskformet grenede Hyfer (Fig. 294 D). 



Porothelium har lignende Rør siddende paa en fladt udbredt Skorpe. 



4. Boletine i. Frugtlegemet er en stilket Hat med midtstillet Stok, af kø- 

 det Beskaffenhed. Rørene kan let adskilles fra hverandre og fra Hattens øvre 

 Del. — Boletus, Rørhat, har talrige Arter, der lever i Skovbunden. Spiselige 



