232 



Mycomycetes 



Fig. 299. Boletus edu- 

 lis. a, Frugtlegeme i 

 omtr. l U nat. St. b, et 

 Stykke af Hatten i 

 Længdesnit. 



er B. edulis med tyk, foroven netribbet Stok (Fig. 

 299), B. scaber med tyndere, ru Stok og B. subto- 

 mentosus med svagt filtet Hat, medens B. luridus, 

 hvis Kød hurtig bliver blaat, naar Svampen brydes 

 itu, anses for giftig, dog i nogle Lande spises. Disse 

 Arter har intet Hylster omkring Frugtlegemet; et saa- 

 dant findes derimod hos den i Naaleskove voksende 

 B. {Boletopsis) luteus, hvor det fra først af forbinder 

 Randen af Hatten med Stokken og ved Modningen 

 bliver siddende som en Ring om Stokken. En lig- 

 nende Ring findes hos B. (Strobilomyces) strobila- 

 ceus, der har en sortebrun, skælklædt Hat og sort 

 Sporepulver, medens dette hos de andre Arter er 

 brunt. 



7. Fam. Agaricaceæ. Paddehatte 



eller Bladhatte. Hymeniet er udbredt 

 paa Overfladen af lodret staaende Lameller, 

 der sidder paa Undersiden af en Hat. Denne 

 er sædvanlig kredsrund og bæres af en 

 midtstillet Stok; sjældnere er Stokken ekscentrisk eller randstillet 

 eller endog manglende. Lamellerne har sædvanlig Form som 

 Knivsblade med skarp Kant; hos Cantharelleæ er de dog tykke 

 og stumpe, og de er tillige gaffelgrenede og forbundne med Tvær- 

 aarer, hvad der forøvrigt er sjældent (Paxillus). De er som of- 

 test ikke alle af samme Længde, idet der er flest i Periferien 

 men mange ikke naar ind til Stokkens Grund, hvorimod de er 

 rettede (Fig. 300 G). Et Tværsnit af en Lamel viser i Midten et 

 sterilt Hyfevæv, Trama, som udgaar fra Hattens øvre Substans, 

 og som paa begge Sider er beklædt med Hymenium. Dette be- 

 staar foruden af Basidier tillige af kortere Parafyser, som dog i 

 Regelen ikke er væsentlig forskellige fra yngre Basidier. Kun 

 sjældent er der saa stor Modsætning mellem disse Organer som 

 hos Coprinus, hvor Parafyserne danner et sammenhængende 

 System af Celler, i hvilket Basidierne er indlejrede, men indbyr- 

 des adskilte (Fig. 300 H). Ogsaa langt fremragende Cystider fore- 

 kommer ofte, særlig paa Lamellernes Rand. Hos Coprinus er de 

 ualmindelig store og blæreformede; de borer sig her med Spid- 

 sen ind i Nabolamellens Hymenieflade og tjener til at holde de 

 tynde, efter Sporemodningen henflydende Lameller ude fra hver- 

 andre. Frugtlegemets Celler indeholder et eller sjældnere flere 

 Kærnepar, og i den unge Basidie indtræder et saadant Par Kærner, 



