238 _ Mycomycetes 



** Frugtkød dannet af ensartet Væv. 



Frugtkød læderagtigt, sejt. Marasmieæ. 



00 Frugtkød kødet. Agariceæ. 



I. Cantharelleæ. Lameller tykke, lave, grenede. Denne Gruppe er nær be- 

 slægtet med Thelephoraceerne (særlig Craterellus), hvormed den maaske rettest 

 bør forenes. — Cantharellus, Vingesvamp, har hatformet Frugtlegeme med cen- 

 tral Stok og nedløbende Lameller; C. cibarius har æggegult, spiseligt Frugt- 

 legeme med fjærntstaaende Lameller (Fig. 301). — C. aurantiacus orangerød, 

 med tættere stillede Lameller, i Naaleskove, ikke spiselig. (Hører maaske snarere 

 til Clitocybe). — Leptoglossum muscigenum, med kort, randstillet Stok, vokser 

 paa Mosser, paa Straatage. 



II. Hygrophoreæ. Lameller ret fjærnt stillede, tykke, voksagtige. — 

 Hygrophorus har intet Slør, hvide Sporer; flere Arter med livlige Farver mel- 

 lem Græs paa Enge og Overdrev. — Limacium eburneum, Elfenbens- Paddehat, 

 med hvid, slimet Hat og slimet Ring, i Skove. — Nyctalis, med smaa Hygro- 

 phorus-lignende Frugtlegemer, snylter paa Frugtlegemer af Russula; rigelig Dan- 

 nelse af Klamydosporer i Hattens øvre Substans eller tillige i Lamellerne, som 

 er tykke og ofte svagt udviklede. — Gomphidins har et traadet-slimet Slør og 

 sorte Sporer. 



III. Marasmieæ. Frugtlegemet læderagtigt, sejt, kan taale betydelig Ud- 

 tørring. Har maaske gennem Lenzites Slægtskab med Polyporaceerne. — Hos 

 Lentinus gaar Stokken jævnt over i Hatten, der kan være midtstillet, rand- 

 stillet eller manglende. — L. lepideus, skællet Sejhat, forekommer paa forar- 

 bejdet Naaletræ. — L. stypticus, Epauletsvamp, mindre, med randstillet Stok, 

 alm. paa Stubbe af Løvtræer. — Marasmius har en regelmæssig, skærmformet 

 Hat, skarpt afsat fra Stokken. — AL Oreades danner Hekseringe i Græsmarker 

 og Klitter; M. scorodonius lugter stærkt af Løg; M. Rotula, lille, paa nedfaldne 

 Kviste o. lign., Lamellerne inde ved Stokken forbundne som i et Hjulnav. — 

 Schizophyllum commune (alneum) har en siddende, ensidig Hat, og Lameller, 

 der spaltes paa langs fra Kanten i to Plader, som ruller sig tilbage. 



IV. Paxilleæ. Lamellerne løsnes let fra Hatten, kløves let og anastomo- 

 serer ofte ved Grunden. Ved disse Karakterer minder de meget om Boletinei, 

 med hvilke de utvivlsomt er beslægtede (se S. 231). — Paxillus. 



V. Lactarieæ. Frugtlegemet regelmæssigt med midtstillet Stok, stivt, 

 skørt, uden Slør, med anatomisk Modsætning mellem store, blæreformede 

 Celler, der paa Tværsnit viser sig ordnede i Rosetter, og almindeligt Hyfevæv. 

 Sporerne piggede eller vortede. — Lactarius, Mælkehat, har Mælkesaft, der i 

 Regelen er hvid; hos den spiselige L. deliciosus er den orangefarvet, hos an- 

 dre har den en meget skarp Smag (L. piperatus). Flere Arter er spiselige, 

 nogle anses for giftige (bl. a. L. torminosus). — Russula, Skørhat (Fig. 309), 

 ligner meget foreg., men har ingen Mælkesaft; Lamellerne tykke, skøre, hos 

 nogle Arter alle af samme Længde, hos enkelte delvis gaffelgrenede. Giftig er 

 bl. a. den røde R. emetica, andre er spiselige. De fleste Arter har hvidt Spore- 

 pulver, gult er det bl. a. hos den gule R. lutea. 



VI. Coprineæ. Basidierne indbyrdes adskilte af kortere Parafyser, Lamel- 

 lerne efter Sporespredningen henflydende. — Coprinus, Blækhat, har store, blære- 

 formede Cystider, som holder Lamellerne adskilte fra hverandre. Sporestøvet 



