240 Mycomycetes 



har smaa Frugtlegemer med nedløbende Lameller. — Mycena, Huesvamp, 

 sædv. mindre Svampe med lang, hul Stok og hueformet Hat, ofte med 

 stribet Rand. — Hos Collybia er Hattens Rand først indrullet; C. radi- 

 cata har en Stok, der fortsætter sig som en Pælerod langt ned i Jorden; C. 

 butyracea har kegleformet, hul Stok; C. tuberosa danner Sklerotier i raadnende 

 Agaricaceer. 



b. Stokken kødet. — Clitocybe, Tragthat, har sædvanlig tragtformet Hat og 

 nedløbende Lameller, glatte Sporer; mange Arter paa Jord i Skove, deraf flere 

 spiselige, f. Eks. den store, graa C. nebularis. — Den violblaa Laccaria lac- 

 cata adskiller sig fra foreg, ved at have piggede Sporer. — Tricholoma har 

 hvælvet Hat og mod Stokken udrandede Lameller; mange Arter, deraf nogle 

 spiselige, som T. personatum, T. gambosum. 



II. Med Slør. — Hos Armillaria danner Sløret en Ring paa Stokken, der 

 ikke er anatomisk sondret fra Hatten; A. mellea, Honningsvampen, er ødelæg- 

 gende for forskellige Løv- og Naaletræer i vore Skove (S. 236); dens 

 Mycelium frembringer et fosforescerende Lys. Den hvide, slibrige A. mucida snylter 

 paa Bøg. — Lepiota har en lignende Ring som Armillaria, men der er anato- 

 misk Sondring mellem Stok og Hat; L. procera, Parasolsvamp, er en stor, 

 smuk, spiselig Svamp med skælklædt Hat og en forskydelig Ring. — Amanita, 

 Fluesvamp (Fig. 304, 305), har stærkt udviklet Volva, som ikke vokser sammen 

 med Hatten; desuden findes en Ring paa Stokken. Den nedre Del af Volva 

 danner en fri Skede om den nedre Del af Stokken hos den meget giftige, 

 sædv. grønlig-gule A. phalloides; mindre stærkt udviklet er Skeden hos den 

 røde Fluesvamp A. muscaria, der ogsaa er giftig, hos den hvidgule A. Mappa, 

 den brunlige A. pantherina (Fig. 305) og den rødlige A. rubescens. Den øvre 

 Del af Volva sprænges i større eller mindre Skæl, der sidder løst paa Hatten. 

 — Hos Amanitopsis vaginata mangler Ringen, idet det Væv, der hos Amanita 

 bliver til Ringen, løsner sig for oven men bevarer Sammenhænget med den 

 skedeformede Del af Volva, der omslutter Stokkens Fod. 



4. Orden. Gasteromycetes. Bugsvampe. 



Angiokarpe Former, hvis Frugtlegeme enten ikke aabner 

 sig eller først efter, at Sporerne er modnede og Basidierne 

 gaaede tilgrunde. Frugtlegemet er hos nogle underjordisk, hos 

 andre først underjordisk, senere frembrydende, sjældnere fra først 

 af overjordisk. Det er altid forsynet med en vel udviklet, ofte af 

 flere Lag bestaaende Frugtvæg, Peridiet, som ved Modnin- 

 gen kan forholde sig paa forskellig Maade. Den af Peridiet om- 

 sluttede sporedannende Masse, Gleba, indeholder talrige Basidier, 

 der hos Plectobasidiinæ ligger uden bestemt Orden, medens de 

 hos de øvrige beklæder Væggene i de Kamre, hvoraf Gleba hos 

 disse bestaar. Sporerne frigøres ikke ved Afkastning, men ved at 

 Basidierne og de sterile Celler i Gleba gaar til Grunde, hvorved 



