Mycomycetes 247 



Basidiesporer, hvorfor disse Svampe ikke med Sikkerhed kan ind- 

 føres i Mykomyceternes System. De fleste stemmer godt overens med 

 Konidieformer, som tilhører Askomyceter, og det kan ventes, at en stor 

 Mængde af dem efterhaanden vil vise sig at være Udviklingsformer af 

 Askomyceter. Mange synes dog ganske at mangle Evnen til at 

 danne saadanne højere Sporeformer og maa da i Regelen antages 

 at have mistet denne Evne; men det er paa den anden Side 

 ikke udelukket, at nogle kan være oprindelige Former, som ikke 

 kan afledes fra askus- eller basidiedannende Svampe, en Mulig- 

 hed, som saa meget mindre kan afvises, som de højere Svampes 

 Fylogeni endnu er meget usikker. Denne Afdeling omfatter mange 

 Tusinde Arter, for en stor Del saprofytiske paa døde Plantedele, men 

 ogsaa parasitiske paa højere Planter. Den inddeles i følgende Grupper: 



I. Sphæropsidales. Konidier i Beholdere, Pyknider, som udtømmer sig 

 gennem en Pore eller en Længdespalte eller tilsidst aabner sig, sjældnere helt 

 mangler Aabning. 



1. Sphæroidaceæ har sorte Pyknider, lukkede eller med en Pore i 

 Toppen. — Phyllosticta i Blade, Phoma i Stængler, begge med encellede, 

 farveløse Sporer. — Septoria med stavformede eller traadformede, tværdelte 

 Sporer, i Blade; mange snyltende Arter. — Cicinnobolus, snyltende paa Ery- 

 siphaceer (Fig. 230). 



2. Nectrioidaceæ. Beholderens Væg lys, kødet. 



3. Leptostromataceæ. Beholderen halveret skjoldformet, uden eller 

 med spalteformet Munding. — Leptothyrium. 



4. Excipulaceæ. Beholderen aabner sig helt, sort. 



II. Melanconiales. Konidiebærere udgaar fra et fladt, af tæt Hyfevæv 

 dannet Lag, som i Regelen dannes under Værtplantens Overhud eller Kork, 

 men tilsidst blottes. — Gloeosporium har encellede, farveløse Konidier; mange 

 parasitiske Arter paa urteagtige Plantedele, som G. ampelophagum paa Vin- 

 stokken, G. Lindemuthianum paa Bønner. — Myxosporium paa Trægrene, M. 

 devastans paa Birk. — Pestalozzia Hartigii, med 3- til flercellede Konidier 

 med børsteformede Vedhæng, angriber Kimplanter af Løv- og Naaletræer. 



III. Hyphomycetes. Konidiebærere frie eller i det højeste forenede til 

 Puder eller Søjler („Coremier"). Hertil regnes dog ogsaa oidie- og klamydo- 

 spore-dannende Former. 



1. Mucedinaceæ. Hyfer og Konidiebærere farveløse eller lyst farvede, 

 Konidiebærere adskilte. — Oospora (Oidium) lactis har kun Oidier (S. 136, 

 160). — Monilia candida, har Gærkonidier (S. 163). — Oidium, mest Oidie- 

 former af Erysiphaceer. — Asper gillus (S. 173). — Penicillium (S. 174). — 

 Citromyces staar nær Penicillium; 2 Arter, som danner Citronsyre i sukker- 

 holdig Vædske. — Botrytis har træformet forgrenede Konidiebærere; B. vul- 

 garis og cinerea paa raadnende Plantedele, lejlighedsvis parasitiske; B. Bas- 

 siana fremkalder Muskardinesygdommen hos Silkeormen. — Sepedonium; ial- 

 fald delvis Konidie- og Klamydosporeformer af Hypomyces-Arter (S. 182). — 



