Bryophyta 



289 



hvorefter Bladdannelsen begynder. Paa et og samme Protonema, 

 som kan opnaa en betydelig Størrelse, opstaar i Almindelighed 

 flere Kønsplanter. Ganske lignende Protonema kan dannes paa 

 de bladbærende Skud (sekundært Protonema, Fig. 378). Fra denne 

 almindelige Protonema-Type forekommer nogle Afvigelser, som 

 mest gælder de assimilerende Dele. Hos Sphagnum varer det 



Fig. 378. A, nedre Del af en Mosstængel med Protonema (mest sekundært); r, 

 Rhizoider; p, Chloronema; k, Knop, som vil vokse ud til en bladbærende 

 Plante; b, Knopkorn. Den punkterede Linie betegner Jordéns Overflade. B, spi- 

 rende Spore af Fanaria hygrometrica. C og D, ældre Stadier af samme. 



(Sachs). 



traadformede Stadium kun ganske kort; der opstaar tidligt skraa 

 Vægge, som skærer hinanden saaledes, at der dannes en Celleflade, 

 der først vokser ved en tvesidet Topcelle, senere ved Randvækst, 

 saa at Forkimen bliver til et af et enkelt Cellelag dannet, fladt, 

 lappet Løv, i Randen af hvilket der dannes som oftest kun en 

 enkelt bladbærende Plante. Hos Andreæa dannes ved Spiringen, 

 ved Delinger indenfor Spore væggen, først et lille knoldformet 

 Legeme, hvorfra der udvokser Protonematraade, der dels bliver 

 til Rhizoider, der trænger ned i Substratet, dels til flade, baand- 

 formede, grenede, enlagede, assimilerende Legemer, som lægger sig 

 hen over Substratet (Klipper), og fra hvis Rand der dannes Mos- 



Kolderup Rosenvinge: Sporeplanterne 19 



