Bryophyta 



303 



men Maaderne, hvorpaa dette opnaas, 

 er meget forskellige. Saaledes lukker 

 Tænderne hos Weisia, Grimmia o. a. sig 

 sammen over Kapselmundingen i fugtigt 

 Vejr, men aabner sig i tørt Vejr. Hos 

 andre danner Tænderne et Gitter, som 

 paa forskellig Maade lukkes i fugtigt og 

 aabnes i tørt Vejr. Hos Polytrichaceerne 

 er de korte Tænder for oven forbundne 

 med en Membran, hvorved der fremkom- 

 mer et Antal smaa Huller, hvorigennem 

 Sporerne langsomt spredes (Fig. 402). 



Afvigende fra de ovenfor omtalte er nogle Mos- 

 ser, som har korte, ustilkede Kapsler, der mangler 

 Laag og Peristom og ikke aabner sig. De kaldes 

 kleistokarpe og har tidligere været sam- 

 menstillede i en særlig Gruppe, men maa op- 

 fattes som reducerede Former med forskellige 

 Slægtskabsforhold. Columella er hos dem mere 

 eller mindre ufuldkomment udviklet, og de har 

 faa, store Sporer, som frigøres ved Kapselens 

 Forraadnelse. 



Arkegonievæggen bliver altid til en 

 Hætte, som kan blive siddende længe 



Fig. 400. Å-C, Brachytheci- 

 um populeum. A, Stykke af 

 Plante med Sporekapsel; B, 

 Kapsel med Hætte (h) og 

 Laag (V); C, Kapsel uden 

 disse, saa at Peristomet (p) 

 er blottet. D, Fontinalis 

 antipyretica, Kapselmunden 

 med dobbelt Peristom. 



eller tidlig falde af. Den tjener til Be- 

 skyttelse mod Fordampning og hos nogle (Funaria, Encalypta) til 

 at fastholde Vand mellem sig selv og Kapselen. Hos Polytrichum, 

 Jomfruhaar, og enkelte andre er Hætten beklædt med Haar. 



Man har tidligere inddelt Bryales i Cleistocarpi og Stego- 

 carpi (Laagfrugtede) og de sidste igen i Acrocarpi (Topfrug- 

 tede) og Pleurocarpi (Side frugtede), eftersom Arkegonierne, 

 resp. Sporogonierne, sidder i Spidsen af almindelige Skud eller 

 af særlige, korte fertile Skud, som sidder paa Siden af de vege- 

 tative. Denne Inddeling giver dog ingen naturlig Gruppering; en 

 saadan kan opnaas ved at anvende Peristomets Forhold til 

 Inddel ingsmærker. 



1. Underorden. Tetraphidinæ. 



Laaget bestaar kun af et enkelt Cellelag (Epidermis). Hele 

 den indenfor liggende Vævmasse spaltes i 4 pyramideformede 



