Pteridophyta 



371 



dannede Bladafsnit, de saakaldte Sporokarpier (Sporefrugter). 

 Disse sidder paa Grunden af Bladstilken eller et Stykke oppe 

 paa denne, paa dens Bugside, og svarer ganske til den fertile 



Bladdel hos Ophioglossaceerne. Hos nogle 

 Marsilia-Arter sidder der flere Sporo- 

 karpier paa samme Blad. Sporokarpierne 

 hos Marsilia er stilkede bønneformede 

 Legemer med en haard Skal. De inde- 

 holder to Rækker paa tværs liggende Sori, 



som er fæstede 

 til en brusket, i 



vaad Tilstand 

 geléagtig, ringfor- 

 met Vævmasse, 

 der løber langs 



Sporokarpiets 

 Rand indenfor 

 Skallen. Sori an- 

 lægges i to Ræk- 

 ker af snævre 

 Gruber, derdan- 

 nessomlndsænk- 

 ninger af Randen, 

 og denne rykker 

 under Sporokar- 

 piets Udvikling 

 tidligom paa Bug- 

 siden. I hver So- 

 rusgrube anlæg- 

 ges en Række 

 Megasporangier, 

 nedenfor hvert af 

 dem flere Mikrosporangier, og hver Sorus indeholder saaledes begge 

 Slags Sporangier (smlgn. Fig. 508). Af det omgivende Væv dannes ved 

 Udspaltning Indusier, som helt omslutter de enkelte Sori. Spor- 

 angierne udvikler sig væsentlig paa samme Maade som hos Fili- 

 cales og er fra først af ens. Tapetlaget bliver til et Periplas- 

 modium. I Mikrosporangierne dannes 64 Sporer, i Megaspor- 

 angierne kommer kun een Spore til Udvikling. Denne er meget 

 rig paa Stivelse og har et tykt geléagtigt, af Periplasmodiet dannet 



Fig. 505. 



Fig. 506. 



Fig. 505. Marsilia salvatrix. s, Sporokarpier; k, Ende- 

 knop; r, Rødder. (Va). (Sachs). 

 Fig. 506. Marsilia salvatrix. A, Sporefrugten har aabnet 

 sig og Geléringen træder ud tilligemed Sori. B, senere 

 Stadium; Geléringen (g) er bristet; sr, Sori. (Sachs). 



24* 



i 



