47 



Gametangier ej med säkerhet kända. Spo- 

 rangier klotformiga eller klotlikt äggformiga, i 

 spetsen med ett vårtlikt utsprång, än sittande 

 enstaka än motsatta hvarandra än i mer eller 

 mindre tätt sammanträngda kransar. Särskildt 

 rotorgan saknas. Kortskott än kort cylindriska, 

 tätt beklädande kela öfre delen af långskotten ock 

 aftagande i längd nedåt, än vårtlika af nästan 

 samma längd, bildande på långskotten mer eller 

 mindre långt åtskilda, gördelformiga band. 



1. Myriotriehia elavseformis Harv. anf. st. 



Hufvudformen. Långskott af klubblik 

 omkrets, upptill nästan likformigt beklådda af cy- 

 lindriska, i längd nedåt aftagande kortskott. Fig. 

 Harv. Pbyc. brit. 101. Tofslik, olivbrun, något 



Fig. 10. 



slemmig, 0,5—2 cm hög. 

 ett eller annat sidoskott; 

 Man. s. 44. Fig. Harv. 

 Babenh. Alg. Fur. n:o 



Kortskott stundom med 

 — f. 2. filiformis Harv. 

 Fhyc. brit. t. 156. Fxs. 

 1517. Tofslik, gles, gul- 



brun, något slemmig, 1 — 2,5 cm hög. Långskott 

 nästan cylindriska. Alla kortskott nästan lika 

 långa, oftast vårtlika, sittande i mer eller mindre 

 långt åtskilda, gördelformiga band. 



Epifyt på litorala alger, företrädesvis Scy- 

 tosiphon lomentarius, men också Gorallina officina- 

 lis, Fucus serratus, Asperococcus ecliinatus, Dic- 

 tyosipJwn hippuroides, D. Chordaria m. fl., säll- 

 skaplig, III, 7—8. 



Skandinaviens v. — n. kust., Hall. — Finm., spr., 

 sälls.— teml. ymn. Vanligast är f. filifor- 

 mis. — N. A ti., från Frankrike och New Yersey norrut. 



Myriolrichia filiformis. a. del af ett 

 med kortskott beklädt långskott, b. 

 nedre delen af ett ungt långskott 

 der cellernas tvärdelning fortgår och 

 långsdelningen börjat inträda, c. del 

 af ett långskott med sporangier, 

 sedt från ytan omkr. 3 -f°. 



10. FAM. DESMARESTIACE/E 



föränd r. 



(Thur.) i Le Jol. Liste s. 14, 21- 



Sporangier uppkomna genom ombildning hvarje af en skottets ytcelL 

 Skott bildande bilaterala skottsystem, tråd- eller bandlika, bestående af en 

 axil, subterminalt växande, äfven ofvanför sin växtpunkt grenig cellrad, som 

 under växtpunkten beklädes af en slutligen mångskiktig, olikcellig parenkym- 

 mantel, hvilken leder sitt ursprung från innersta cellen af de hårlika cellrader, 

 som under växtpunkten utväxa parvis från hvar och en af de i växtpunkten 

 bildade cellerna. 



Det tillväxande skottet slutar med en färgad cellrad. I dess nedre del ligger 

 skottets växtpunkt, genom hvars verksamhet nya celler fogas till både den öfver 

 och under växtpunkten befintliga delen af cellraden. Hvar och en af de i växt- 

 punkten bildade cellerna utveckla tidigt ett par tvåsidigt utgående, hårlika grenar, 

 hvar och en bildad af en rad celler. Skottdelens ofvan växtpunkten utveckling är 

 dermed afslutad. Under växtpunkten fortsattes utvecklingen och leder dertill, att 

 den genom växtpunktens verksamhet uppkomna cellraden beklädes med en paren- 



