O ""T 



50 



Rot en häftdyna. Skottsystem klase- eller qvastlikt förgrenadt. Skott trådformiga 

 täta eller slutligen ihåliga, i vegetativt tillstånd bildade af en enskiktig eller i huf- 

 vudskottets nedre del stundom flerskiktig, småcellig, kromatoforrik, ytlig assimila- 

 tionsväfnad och en flerskiktig lednings-stödjeväfnad, bestående af prismatiska, fast 

 förbundna celler, de inre betydligt längre än de yttre. I hufvudskottets nedre del 

 utbildas stundom fina, mellan cellerna nedåt växande hyflika cellrader. Spridda, 

 eller motsatta hår finnas, än talrika, än fåtaliga. 

 Litteratur: Aresch. Obs. phyc. 3, s. 26. Beinke, Algenfl. s. 63. 



A. Skottsystem innehållande 2— flere generationer sidoskott. 



A. Sidoskott af två slag: långskott och kortskott D. hispidus. 



B. Alla sidoskott långskott. 



a. Växt gulbrun. Assimilationsceller sedda från skott- 

 ytan rundadt kantiga - D. foeniculaceus» 



b. Växt mörkbrun. Assimilationsceller sedda från skott- 

 ytan nästan fyrsidiga D. hippuroides. 



B. Skottsystem innehållande vanligen blott en generation sido- 

 skott. 



A. Sidoskott ej smalare vid basen än vid midten D. corymbosus* 



B. Sidoskott tydligt smalare vid basen än vid midten. 



a. Växt blekt gulbrun, mycket slemmig D. Me.sogloia. 



b. Växt mättadt olivbrun, knappt slemmig D. Chordaria. 



C. Hufvudskott ogrenadt D. Ekmani. 



1. Dietyosiphon hispidus Kjellm. Spetsb. thqll 2, s. 39, t. 2, f. 1. och Algenv. 



Murm. Meer. s. 47. 



Skottsystem upprepadt klaselikt förgrenadt, innehållande talrika generationer 

 sidoskott. Sidoskott dels långskott dels kortskott, de senare mycket talrika, fina, 

 syllika eller cylindriskt syllika, omkring 3 mm långa. 



Skottsystem yfvigt, rikt, temligen tätt med skiftevisa eller motsatta grenar, 

 slakt, blekt olivbrunt, något slemmigt, omkring 0,a m högt. Hufvudskott och 

 långskott af första ordningen med vid hålighet, det förra ofta mer än 3 mm i 

 genomskärning. Kortskott af olika ordning; det största antalet tillhör sista ord- 

 ningen. Sporangier från ytan sedda till omkretsen cirkelrunda eller ovala, i se- 

 nare fallet med längsta diametern i skottens längdriktning. 



Om växtens lefnadssätt vid Skandinaviens kust har förf. sig ingenting bekant. 

 N. Finm. (Foslie). — Ish. 



2. Dietyosiphon foenieulaeeus (Huds.) Gr ev. anf. st. s. 56. Conferva foenicu- 



lacea Huds. Fl. angl. Ed. 1, s. 479. 



Skottsystem upprepadt klaselikt förgrenadt, innehållande 2 — flere generationer 

 sidoskott. Alla sidoskott långskott. Gulbrun. Assimilationsceller sedda från skott- 

 ytan rundadt kantiga. 



Hufvudformen. Skott täta eller slutligen med en trång hålighet. Fig. 

 Aresch. Phyc. scand. t. 7. Exs. Aresch. Alg. scand. n:o 103, 319. Häftdyna liten, 

 något upphöjd. Skottsystem långsträckt, rikt, temligen tätt med skiftevisa eller 

 motsatta grenar, 0,3 — l m högt. Skott från groft trådtjocka till hårfina, tydligt 

 afsmalnande mot spetsen. Sporangier kort flasklika med bukdelen oftast till om- 

 kretsen oval. Vtväfnaden bestående af små, omkring 5 {.t tjocka, rundadt kantiga 

 celler med bleka, gulaktiga kromatoforer. Den inre väfnadens celler tunnväggiga. 

 Intercellulärt växande cellrader utbildas icke; — f. 2. flaeeida Aresch. Bot. Not. 

 1S73, s. 169. Mindre rikt förorenad än föregående. Sidoskott af de första ord- 



