1. Laminaria Clustoni Le Jol. Exam. s. 577. ') 



Rötter gr of va i öf ver sittande kransar. Skottets stamlika del med slemkört- 

 lar, styf, skroflig. Skottets bladlika del genomskinlig, rikt flikig med vida slem- 

 körtlar i den ledande-stödjande parenkymväfnadens inre del. 



Hufvudformen. Skottets stamlika del trind. Fig. Foslie, Lam. t. 1, f. 

 1—8. Rotsystem nästan halfklotformigt. Birötter kraftiga, nedåtriktade. Primära 

 häftdynan snart funktionslös. Skottets stamlika del upprat, aftagande i tjocklek 

 mot spetsen, fast, slutligen nästan träartad, till 5 m lång och 7 — 8 cm i genom- 

 skärning nedtill. Skottets bladlika del vanligen kortare än den stamlika med 

 bredden nästan lika stor som eller större än längden, bredt oval— njurlik, ka- 

 stanjebrun, läderartad, slät, djupt handlikt delad i talrika, smala, jembredt lan- 

 cettlika flikar. Fälles vanligen oförändrad till storlek och form vid den nya blad- 

 lika skottdelens fulla utveckling. Sori fläcklika, af obestämd form och vexlande 

 storlek. Växten beklädes vid torkning med ett salt öfverdrag. Skottets stamlika 

 del med tydliga "tillväxtringar" och en mer eller mindre tät krets små slemkörtlar, 

 mest redan tidigt utbildande en sprickig fällbarklik väfnad. Det inre parenkymet 

 i skottets bladlika del storcelligt med slutligen vida slemkörtlar; — f. 2. eompressa 

 Foslie, Lam. s. 42, Digit.—Lam. s. 19. Skottets stamlika del upptill böjd och sam- 

 mantryckt. Den bladlika skottdelen vanligen längre och bredare än hos hufvud- 

 formen och delad i talrikare, smalare, omkring 4 cm breda flikar. 



Öppen kust, jemn, ej starkt sluttande bergbotten eller sandbotten med större 

 stenar, sublitoral, sällan litoral, sällskaplig, I — IV; den bladlika. skottdelens ut- 

 veckling försiggår mellan midten af november och midten af maj; 10 — 3. 

 Skandinaviens v.— n. kust, Boh.— Finm., söderut spr., sp., från Jäderen norrut allm, 



och ymn. f. eompressa N. Lofoten och några ställen i Finm. — ~No. Atl. 



från Frankrike norrut. 



2. Laminaria Gunneri Foslie, Lam. s. 54, t. 2. 



Rötter fina, oregelbundet utgående. Skottets stamlika del med slemkörtlar, 

 slak, slät. Skottets bladlika del ogenomskinlig, sparsamt flikig med vida slemkörtlar 

 i den ledande-stödjande parenkymväfnadens yttre del. 



Rotsystem nedtryckt. Birötter svaga, rikt greniga. Skottets stamlika del 

 trind, aftagande i tjocklek mot spetsen, 7—20 cm lång, vid basen till 2 cm i ge- 

 nomskärning. Skottets bladlika del utdraget oval med vanligen hjertlik bas, svart- 

 brun, läderartad, slät, 20—30 cm lång och 11—17 cm bred (torkade exemplar!). 

 Sorus okänd. Växten beklädes vid torkning med ett salt öfverdrag. Slemkört- 

 lar i skottets stamlika del vanligen mycket stora, bildande en temligen oregel- 

 bunden krets. 



" Växer dels på andra alger, Alaria och sjukliga stammar af L. Clustoni, 

 dels på sten." Foslie anf. st. 



N. Finm. vid Berlevaag. 



3. Laminaria digitata (L.) Lamour. Ess. s. 22. Fucus digitatus L. Mänt. 



s. 134. 

 Rötter oregelbundet utgående. Skott blekt olivbrunt med tidvis afbruten till- 

 växt. Skottets stamlika del utan slemkörtlar, slak, vanligen slät. Skottets bladlika 

 del slutligen mer eller mindre skarpt afsatt från den stamlika. 



*) Framställningen af denna och de två följande arterna grundar sig till hufvudsaklig 

 del på M. Foslies arbete: Ueber die Laminarien Norwegens. 



