﻿38 
  KJELLMAN, 
  NO 
  REA 
  I 
  SH 
  A 
  F 
  V 
  ET 
  S 
  A 
  LGF 
  LO 
  R 
  A. 
  

  

  vid 
  O 
  frnnr 
  + 
  8° 
  j8 
  C, 
  

   » 
  5 
  » 
  +2°, 
  8 
  » 
  

   . 
  » 
  10 
  » 
  + 
  l°,i 
  » 
  

   » 
  20 
  » 
  +0°,9 
  » 
  

   >> 
  30 
  » 
  + 
  l°,o 
  » 
  l 
  

   Enligt 
  den 
  2:dra 
  tyska 
  polarexpeditionens 
  iakttagelser 
  

   varierar 
  under 
  augusti 
  månad 
  hafvets 
  temperatur 
  i 
  ytan 
  vid 
  

   Grönlands 
  ostkust 
  längs 
  Shannon, 
  Pendulum 
  och 
  Sabine-öarna 
  

   (Lat. 
  74° 
  30— 
  75° 
  30' 
  N.) 
  mellan 
  + 
  2°,o 
  och 
  — 
  l°,e 
  C. 
  Vid 
  un- 
  

   dersökning 
  af 
  vattnets 
  temperatur 
  under 
  vinterisen 
  befans 
  den 
  

   vara 
  

  

  1860 
  oktober 
  3 
  — 
  2°,2 
  C. 
  

  

  » 
  » 
  29 
  — 
  1°,9 
  » 
  (på 
  27 
  famnars 
  djup). 
  

  

  » 
  november 
  11 
  — 
  2°,2 
  » 
  

  

  1870 
  januari 
  20 
  — 
  2°,i 
  » 
  

  

  » 
  februari 
  18 
  — 
  2°,s 
  » 
  

  

  » 
  maj 
  21 
  — 
  1°,9 
  » 
  2 
  

  

  Dessa 
  nu 
  meddelade 
  sakförhållanden 
  anser 
  jag 
  mig 
  kunna 
  

   sammanfatta 
  på 
  följande 
  sätt: 
  i 
  det 
  egentliga 
  Ishafvet 
  d. 
  v. 
  s. 
  

   Grönlandshafvet, 
  östra 
  Murmanska, 
  Sibiriska 
  och 
  Amerikan- 
  

   ska 
  Ishafvet 
  samt 
  Baffinsbay 
  är 
  vattnets 
  medeltemperatur 
  un- 
  

   der 
  högsommaren 
  vid 
  ytan 
  ungefär 
  lika 
  hög 
  eller 
  lägre 
  än 
  i 
  

   Norska 
  polarhafvet 
  under 
  vintern 
  (dec. 
  — 
  febr.), 
  och 
  på 
  det 
  djup, 
  

   vid 
  hvilket 
  den 
  rikaste 
  algvegetationen 
  finnes, 
  uppgår 
  den 
  en- 
  

   ligt 
  regeln 
  ingen 
  tid 
  på 
  året 
  öfver 
  0° 
  C. 
  Denna 
  olikhet 
  i 
  tem- 
  

   peraturförhållanden 
  mellan 
  Norska 
  polarhafvet 
  och 
  de 
  andra 
  

   nämnda 
  delarne 
  af 
  Ishafvet 
  är 
  om 
  också 
  icke 
  den 
  enda, 
  dock 
  

   säkerligen 
  den 
  vigtigaste 
  orsaken 
  till 
  den 
  väsentliga 
  olikhet 
  

   Norska 
  polarhafvets 
  vegetation 
  till 
  sitt 
  allmänna 
  skaptynne 
  

   visar, 
  jämförd 
  med 
  det 
  öfriga 
  Ishafvets. 
  

  

  Luftens 
  temperatur 
  är 
  antagligen 
  också 
  en 
  faktor, 
  som 
  bör 
  

   tagas 
  i 
  betraktande 
  vid 
  förklaringen 
  af 
  egendomligheterna 
  i 
  

   den 
  arktiska 
  algvegetationens 
  fysionomi. 
  

  

  Naturligtvis 
  kan 
  luftens 
  temperatur 
  endast 
  utöfva 
  något 
  

   inflytande 
  på 
  de 
  delar 
  af 
  vegetationen, 
  hvilka 
  kunna 
  komma 
  

   att 
  beröras 
  af 
  luften, 
  d. 
  v. 
  s. 
  vegetationen 
  på 
  det 
  litorala 
  bot- 
  

   tenområdet. 
  Möjligt 
  är, 
  att 
  dess 
  stora 
  armod 
  och 
  torftighet 
  

   till 
  någon 
  del 
  betingas 
  deraf, 
  att 
  alltför 
  starkt 
  afkylda 
  luft- 
  

   lager 
  vissa 
  tider 
  draga 
  hän 
  öfver 
  den 
  blottade 
  litoralregionen 
  

   och 
  förstörande 
  inverka 
  på 
  den 
  växtlighet, 
  som 
  börjat 
  upp- 
  

  

  1 
  Jfr 
  Jensen, 
  Grönl. 
  Medd. 
  II, 
  sid. 
  207. 
  

  

  2 
  Jfr 
  Koldewey, 
  Zweite 
  deutsclie 
  Polarf., 
  sid. 
  618—620. 
  

  

  