﻿TEG 
  A 
  -EX 
  PEDI 
  TION 
  ESS 
  VE 
  T 
  ESS 
  K 
  A 
  I' 
  L 
  Ii, 
  A 
  .1 
  R 
  /; 
  g 
  T 
  g 
  .v. 
  4 
  ! 
  

  

  dessutom 
  genom 
  det 
  vattenlager, 
  som 
  täcker 
  bottnen. 
  Dessa 
  

   snö- 
  och 
  ismassor 
  genomsläppa 
  ljus 
  endast 
  i 
  obetydlig 
  mängd 
  

   och 
  det 
  kommer, 
  så 
  länge 
  dessa 
  ligga 
  qvar 
  älven 
  under 
  de 
  

   tider, 
  då 
  solen 
  längre 
  eller 
  kortare 
  tid 
  af 
  dygnet 
  är 
  ofvan 
  

   horisonten, 
  endast 
  en 
  obetydlig 
  mängd 
  ljus 
  till 
  hafvets 
  bot- 
  

   ten. 
  Men 
  att 
  den 
  tid 
  är 
  kort 
  inom 
  betydande 
  delar 
  af 
  Is 
  

   hafvet, 
  under 
  hvilken 
  hafvet 
  icke 
  är 
  i 
  större 
  eller 
  mindre 
  

   grad 
  täckt 
  af 
  is, 
  derom 
  vittna 
  de 
  talrika 
  polarfärder, 
  som 
  inom 
  

   detta 
  århundrade 
  företagits. 
  Vid 
  Norges 
  nordkust 
  finnes 
  Spön- 
  

   gomorpha 
  arcta 
  mycket 
  ymnig 
  och 
  mycket 
  yppig, 
  vid 
  Spets- 
  

   bergens 
  kust 
  liksom 
  också 
  i 
  Murmanska 
  hafvet 
  och 
  i 
  Sibiri- 
  

   ska 
  Ishafvet 
  sparsam 
  och 
  mycket 
  torftig. 
  Detsamma 
  gäller 
  

   andra 
  gröna 
  alger 
  t. 
  ex. 
  Spongomorpha 
  lanosa, 
  Monostroma 
  Blyttii. 
  

   Andra 
  orsaker 
  såsom 
  vattnets 
  lägre 
  temperatur, 
  bristen 
  på 
  

   tjenliga 
  växtplatser 
  o. 
  s. 
  v. 
  kunna 
  hafva 
  och 
  hafva 
  säkert 
  

   också 
  bidragit 
  att 
  framkalla 
  denna 
  olikhet, 
  men 
  en 
  otillräcklig 
  

   tillgång 
  på 
  ljus 
  har 
  medverkat 
  och 
  medverkar 
  också 
  efter 
  all 
  

   sannolikhet. 
  Ljusmängden 
  kan 
  t. 
  ex. 
  vid 
  Spetsbergskusten 
  

   vara 
  nog 
  stor 
  -för 
  dem 
  att 
  lefva, 
  men 
  ej 
  nog 
  stor 
  för 
  att 
  de 
  

   skola 
  kunna 
  nå 
  någon 
  yppigare 
  växt 
  och 
  förmå 
  bilda 
  en 
  så 
  

   stor 
  mängd 
  reproduktiva 
  organ, 
  att 
  deras 
  individmassa 
  blir 
  

   af 
  någon 
  mera 
  betydande 
  storlek. 
  

  

  Öfversigt 
  af 
  Ishafsflorans 
  sammansättning. 
  

  

  För 
  att 
  åskådliggöra 
  florans 
  sammansättning 
  i 
  Ishafvet 
  i 
  

   dess 
  helhet 
  och 
  i 
  olika 
  delar 
  af 
  detsamma 
  har 
  jag 
  med 
  stöd 
  

   af 
  de 
  uppgifter, 
  som 
  särskildt 
  lemnas 
  i 
  den 
  speciella 
  delen 
  

   af 
  detta 
  arbete, 
  uppgjort 
  följande 
  tabeller. 
  I 
  den 
  första 
  af 
  

   dessa, 
  som 
  lemnar 
  en 
  förteckning 
  öfver 
  Ishafvets 
  hittills 
  kända 
  

   algarter 
  och 
  anger 
  grunddragen 
  af 
  deras 
  utbredning 
  inom 
  Is- 
  

   hafvet 
  taget 
  i 
  den 
  vidsträckta 
  och 
  från 
  växtgeografisk 
  syn- 
  

   punkt 
  oegentliga 
  bemärkelse, 
  som 
  förut 
  angifvits, 
  har 
  jag 
  til- 
  

   lika 
  utmärkt, 
  om 
  en 
  art 
  är 
  känd 
  eller 
  icke 
  från 
  norra 
  delen 
  

   af 
  Atlantiska 
  och 
  norra 
  delen 
  af 
  Stilla 
  oceanen, 
  ett 
  material, 
  

   som 
  jag 
  framdeles 
  kommer 
  att 
  begagna 
  vid 
  undersökningen 
  

   af 
  Ishafsflorans 
  ursprung 
  och 
  utvecklingshistoria. 
  En 
  gransk- 
  

   ning 
  af 
  dessa 
  tabeller 
  visar, 
  att 
  vegetationens 
  sammansättning 
  

   i 
  skilda 
  delar 
  af 
  det 
  ifrågavarande 
  hafsområdet 
  är 
  alltför 
  olika 
  

   för 
  att 
  man 
  skulle 
  kunna 
  anse 
  det 
  utgöra 
  ett 
  florområde. 
  Det 
  

   synes 
  mig 
  derför 
  olämpligt 
  och 
  ändamålslöst 
  att 
  söka 
  upp- 
  

   draga 
  någon 
  jämförelse 
  mellan 
  dess 
  flora, 
  fattad 
  såsom 
  ett 
  

  

  