﻿30 
  KJELLMAN, 
  NORRALSHAFVETSALGFLORA. 
  

  

  ner 
  och 
  Nordenskiöld, 
  den 
  förra 
  5 
  — 
  6, 
  den 
  senare 
  omkring 
  

   3 
  fot. 
  1 
  Sporer 
  uppger 
  floden 
  vid 
  Novaja 
  Semljas 
  vestkust 
  

   stiga 
  till 
  2 
  a 
  3 
  fot, 
  vid 
  ostkusten 
  till 
  omkring 
  1 
  fot 
  4 
  tum. 
  2 
  

   I 
  sydvestra 
  delen 
  af 
  Baffinsbay 
  skall 
  deremot 
  flodens 
  höjd 
  

   vara 
  mycket 
  betydlig, 
  30 
  fot, 
  3 
  om 
  de 
  uppgifter 
  som 
  lemnats 
  

   Dickie 
  verkligen 
  äro 
  tillförlitliga. 
  Är 
  så 
  fallet, 
  borde 
  detta 
  i 
  

   märkbar 
  grad 
  inverka 
  på 
  vegetationens 
  allmänna 
  .skaplynne. 
  

   Bottnens 
  beskaffenhet. 
  Om 
  bottnens 
  kemiska 
  beskaffenhet 
  i 
  

   någon 
  grad 
  inverkar 
  på 
  algvegetationen 
  eller 
  icke 
  anser 
  jag 
  

   vara 
  en 
  ännu 
  obesvarad 
  och 
  med 
  det 
  undersökningsmaterial 
  

   som 
  föreligger 
  för 
  tillfället 
  obesvarbar 
  fråga. 
  Visst 
  och 
  obe- 
  

   stridligt 
  är 
  det 
  deremot, 
  att 
  algväxtligheten 
  i 
  hafvet, 
  dess 
  ut- 
  

   sträckning, 
  rikedom, 
  omvexling 
  och 
  yppighet 
  stå 
  i 
  väsent- 
  

   ligt 
  sammanhang 
  med 
  och 
  beroende 
  af 
  bottnens 
  fysiska 
  be- 
  

   skaffenhet. 
  Det 
  gifves 
  som 
  bekant 
  bottensträckor, 
  hvilkas 
  byg- 
  

   nad 
  är 
  sådan, 
  att, 
  förhållandena 
  för 
  öfrigt 
  må 
  vara 
  huru 
  gyn- 
  

   samma 
  som 
  helst, 
  alger 
  dock 
  icke 
  växa 
  och 
  icke 
  kunna 
  växa,, 
  

   och 
  åter 
  andra, 
  hvilka 
  äro 
  klädda 
  af 
  en 
  rik 
  och 
  yppig 
  vege- 
  

   tation, 
  oaktadt 
  de 
  fysiska 
  förhållandena 
  i 
  öfrigt 
  äro 
  så 
  oför- 
  

   delaktiga 
  för 
  uppkomsten 
  af 
  en 
  rikare 
  växtlighet 
  de 
  möjligen 
  

   kunna 
  vara. 
  Öfverallt 
  der 
  bottnen 
  är 
  mycket 
  lös, 
  d. 
  v. 
  s. 
  bil- 
  

   das 
  af 
  slam, 
  lin 
  sand 
  och 
  lera, 
  der 
  saknas 
  alger, 
  emedan 
  här 
  

   icke 
  finnas 
  några 
  större 
  fastare 
  föremål, 
  som 
  lemna 
  algerna 
  

   det 
  fäste, 
  de 
  åtminstone 
  under 
  någon 
  del 
  af 
  sin 
  tillvaro 
  be- 
  

   höfva, 
  för 
  att 
  nå 
  sin 
  fulla 
  och 
  normala 
  utveckling. 
  All 
  bot- 
  

   ten 
  deremot, 
  som 
  består 
  af 
  gröfre 
  grus, 
  molluskskal, 
  större 
  

   och 
  mindre 
  stenar 
  och 
  hårda, 
  helst 
  gropiga 
  klipphällar 
  o. 
  s. 
  v., 
  

   saknar 
  under 
  eljest 
  gynsamma 
  omständigheter 
  aldrig 
  alger. 
  

   Äro 
  förhållandena 
  för 
  öfrigt 
  lika, 
  har 
  algvegetationen 
  i 
  hafvet 
  

   större 
  utsträckning, 
  ju 
  mindre 
  till 
  omfånget 
  de 
  af 
  slam, 
  sten 
  

   och 
  lera 
  bildade 
  bottensträckorna 
  äro, 
  individrikare 
  och 
  yppi- 
  

   gare 
  i 
  den 
  mån 
  bottnen 
  är 
  gröfre 
  och 
  fastare, 
  men 
  möjligen 
  

   mera 
  omvexlande, 
  ju 
  mer 
  skiftande 
  den 
  fastare 
  bottnens 
  sam- 
  

   mansättning 
  är. 
  Det 
  synes 
  nämligen 
  åtminstone 
  i 
  Kattegat 
  

   vara 
  fallet, 
  att 
  vissa 
  alger 
  uteslutande 
  eller 
  företrädesvis 
  hålla 
  

   sig 
  till 
  ett 
  visst 
  slags 
  botten. 
  Särskildt 
  framstår 
  s. 
  k. 
  snäck- 
  

   botten 
  såsom 
  rik 
  på 
  egendomliga 
  arter. 
  Jag 
  måste 
  lemna 
  oaf- 
  

   gjordt, 
  om 
  det 
  är 
  till 
  följd 
  af 
  bristen 
  på 
  sådan 
  eller 
  af 
  andra 
  

   anledningar, 
  som 
  en 
  del 
  arter, 
  hvilka 
  mestadels 
  och 
  i 
  största 
  

  

  1 
  Dunér, 
  Nordenskiöld, 
  Spetsb. 
  geogr., 
  sid. 
  11. 
  

  

  2 
  Sporer, 
  Nov. 
  Semlä, 
  sid. 
  57 
  — 
  58. 
  

   Dickie, 
  Alg. 
  Cumberl., 
  sid. 
  236. 
  

  

  