﻿26 
  KJELLMAN, 
  NOBBA 
  ISHAFVETSALGFLOBA. 
  

  

  delen 
  af 
  den 
  sublitorala 
  i 
  större 
  delen 
  af 
  Ishafvet 
  till 
  väsent- 
  

   lig 
  del 
  betingas 
  af 
  denna 
  isens 
  förderfliga 
  inverkan. 
  A 
  priori 
  

   har 
  den 
  kände 
  algologen 
  Dickie 
  kommit 
  till 
  samma 
  åsigt. 
  

   Han 
  säger 
  i 
  redogörelsen 
  för 
  en 
  samling 
  alger, 
  hopbragt 
  i 
  Ame- 
  

   rikanska 
  Ishafvet 
  under 
  en 
  af 
  de 
  engelska 
  polarexpeditionerna: 
  

   »The 
  number 
  of 
  litoral 
  species 
  in 
  such 
  regions 
  must 
  be 
  few 
  

   or 
  in 
  many 
  places 
  altogether 
  absent; 
  the 
  continual 
  abrading 
  

   influence 
  of 
  bergs 
  and 
  pack-ice 
  would 
  effectually 
  prevent 
  their 
  

   growth. 
  1 
  Den 
  olikhet 
  i 
  vegetationens 
  fördelning 
  på 
  de 
  olika 
  

   bottenområdena, 
  hvilken 
  framträder 
  i 
  olika 
  delar 
  af 
  Ishafvet, 
  

   skulle 
  alltså 
  till 
  väsentlig 
  grad 
  stå 
  i 
  samband 
  med 
  en 
  olik- 
  

   het 
  i 
  isförhållandena, 
  så 
  att 
  under 
  föröfrigt 
  lika 
  förhållanden 
  

   en 
  jämnare 
  fördelning 
  af 
  vegetationen 
  på 
  den 
  sublitorala 
  och 
  

   litorala 
  regionen 
  skulle 
  råda, 
  ju 
  gynsammare 
  isförhållandena 
  

   äro. 
  Med 
  hänsyn 
  till 
  isbildning 
  och 
  isdrift 
  ställer 
  sig 
  af 
  Is- 
  

   hafvets 
  delar 
  det 
  Norska 
  polarhafvet 
  gyn 
  sammast. 
  Is 
  i 
  större 
  

   mängd 
  bildas 
  här 
  aldrig, 
  och 
  polarisen 
  nedtränger 
  icke 
  i 
  det- 
  

   samma. 
  I 
  Hvita 
  hafvet 
  bildas 
  under 
  vintern 
  is, 
  under 
  som- 
  

   maren 
  är 
  dock 
  vattnet 
  isfritt. 
  Inom 
  öfriga 
  delar 
  af 
  Ishafvet 
  

   torde 
  isförhållandena 
  kunna 
  anses 
  i 
  det 
  stora 
  hela 
  något 
  så 
  när 
  

   lika. 
  I 
  östra 
  delen 
  af 
  Grönlandshafvet 
  utmed 
  Spetsbergens 
  vest- 
  

   kust, 
  i 
  östra 
  delen 
  af 
  Murmanska 
  hafvet 
  samtöstra 
  delen 
  af 
  Baf- 
  

   fmsbay 
  s 
  äro 
  isförhållandena 
  sommartiden 
  relativt 
  gynsamma, 
  

   i 
  de 
  båda 
  förstnämnda 
  hafssträckorna 
  i 
  följd 
  af 
  golfströmmen, 
  

   vid 
  Grönlands 
  vestkust, 
  i 
  det 
  s. 
  k. 
  Nordgrönland, 
  i 
  följd 
  af 
  den 
  

   aflänkning 
  mot 
  vester 
  isströmmen 
  får 
  sedan 
  den 
  böjt 
  om 
  Kap 
  Fa- 
  

   rewell. 
  Dock 
  torde 
  väl 
  äfven 
  här 
  knappast 
  något 
  år 
  hafvet 
  ens 
  

   under 
  sommartiden 
  vara 
  fritt 
  från 
  is, 
  om 
  också 
  icke 
  denna 
  

   är 
  så 
  tät 
  och 
  i 
  så 
  stora 
  massor 
  sluten 
  intill 
  kusterna, 
  att 
  dessa 
  

   icke 
  hvarje 
  år 
  äro 
  tillgängliga, 
  De 
  senare 
  årens 
  polarfärder 
  

   hafva 
  visat, 
  att 
  hafvet 
  längs 
  Novaja 
  Semljas 
  ostkust 
  och 
  Sibi- 
  

   riens 
  nordkust 
  är 
  rikt 
  på 
  is, 
  om 
  ock 
  denna 
  längs 
  kusterna 
  är 
  

   mindre 
  grof 
  och 
  mera 
  fördelad, 
  detta 
  särskildt 
  utanför 
  myn- 
  

   ningen 
  af 
  de 
  stora 
  sibiriska 
  floderna, 
  der 
  under 
  sommarmå- 
  

   naderna 
  polarisens 
  hufvudmassa 
  genom 
  mot 
  öster 
  gående 
  ström- 
  

   sättningar 
  hålles 
  från 
  land 
  ochkustisenfordelasellersmalt.es. 
  2 
  

   Svårare 
  äro 
  isförhållandena 
  norr 
  och 
  öster 
  om 
  Spetsbergen 
  

   och 
  i' 
  Amerikanska 
  Ishafvet, 
  der 
  engelska 
  polarfarare 
  endast 
  

   bit 
  för 
  bit 
  under 
  en 
  oaflåtlig, 
  hårdnackad 
  strid 
  mot 
  isen 
  kun- 
  

   nat 
  utföra 
  sitt 
  storartade 
  upptäcktsverk. 
  Den 
  i 
  följd 
  af 
  is 
  mest 
  

  

  1 
  Dickie, 
  Alg. 
  Sutherl. 
  II, 
  sid. 
  CC. 
  

  

  2 
  Jfr 
  Nordenskiöld, 
  Vega-exp. 
  I, 
  sid. 
  23, 
  154, 
  155. 
  

  

  