﻿118 
  KJELLMAN, 
  NORRA 
  I 
  SH 
  AFVET 
  S 
  ALGFLOR 
  A. 
  

  

  centriska 
  och 
  radiära 
  rader 
  anordnade 
  celler, 
  af 
  hvilka 
  de 
  

   inre 
  synas 
  längre, 
  rektangulära, 
  de 
  yttre 
  kortare, 
  nästan 
  qva- 
  

   dratiska. 
  I 
  lagret 
  närmast 
  centralkärnan 
  äro 
  de 
  mindre 
  regel- 
  

   bundna 
  och 
  i 
  de 
  yttersta 
  lagren 
  är 
  skilnaden 
  i 
  längd 
  föga 
  

   märkbar. 
  Ett 
  slipsnitt 
  parallelt 
  med 
  en 
  grens 
  längdaxel 
  (fig. 
  

   13 
  och 
  16) 
  anger, 
  att 
  grenarna 
  bildas 
  af 
  öfver 
  hvarandra, 
  i 
  all- 
  

   mänhet 
  tydligt 
  från 
  hvarandra 
  begränsade, 
  ganska 
  regelbundna 
  

   skålformiga 
  väfnadslager, 
  hvilkas 
  celler 
  visa 
  en 
  anordning 
  i 
  

   solfjäderformigt 
  förlöpande 
  rader. 
  De 
  nedre, 
  inre 
  cellerna 
  

   i 
  hvarje 
  af 
  dessa 
  lager 
  äro 
  i 
  optiskt 
  längdsnitt 
  rektangulära, 
  på 
  

   sin 
  höjd 
  20 
  t 
  a. 
  långa, 
  de 
  öfre 
  qvadratiska, 
  stundom 
  mer 
  tjock- 
  

   väggiga 
  än 
  de 
  andra, 
  liksom 
  dessa 
  5 
  — 
  8 
  fi. 
  i 
  diameter. 
  

  

  Fortplantningsorgan. 
  Sporocarpier 
  okända. 
  Sporangiecon- 
  

   ceptaklerna 
  intaga 
  en 
  oftast 
  temligen 
  skarpt 
  begränsad 
  zon 
  

   nedanför 
  grenspetsarna 
  och 
  förekomma 
  enligt 
  regeln 
  i 
  stor 
  

   mängd, 
  bildande 
  hvad 
  man 
  skulle 
  kunna 
  kalla 
  en 
  sorus 
  (fig. 
  11). 
  

   Derför 
  växtens 
  artnamn. 
  De 
  äro 
  alltid 
  ytliga, 
  inväxa 
  eller 
  

   öfverväxas 
  icke, 
  så 
  att 
  spår 
  af 
  gamla 
  dylika 
  organ 
  aldrig 
  synas 
  

   i 
  det 
  inre 
  af 
  bålen, 
  (jfr 
  fig. 
  12 
  — 
  13), 
  hvilket 
  synbarligen 
  hos 
  

   denna 
  art, 
  liksom 
  hos 
  åtskilliga 
  andra, 
  med 
  hvilka 
  den 
  synes 
  

   bilda 
  en 
  väl 
  begränsad 
  grupp, 
  beror 
  derpå, 
  att 
  bålens 
  för- 
  

   tjockningsmeristem 
  ligger 
  under 
  konceptaklernas 
  basalyta. 
  

   De 
  äro 
  till 
  omkretsen 
  cirkelrunda, 
  alltid 
  mycket 
  obetydligt 
  

   utstående, 
  små, 
  knappt 
  synbara 
  med 
  obeväpnadt 
  öga, 
  Taket 
  

   är 
  svagt 
  konvext, 
  genomdraget 
  af 
  talrika, 
  i 
  genomskärning 
  5 
  — 
  6 
  

   kantiga, 
  slennylda 
  kanaler, 
  hvilkas 
  mynningsceller 
  äro 
  till 
  for- 
  

   men 
  något 
  olika 
  takets 
  öfriga 
  kortikalceller 
  (fig. 
  18). 
  Sporan- 
  

   gierna 
  äro 
  4-sporiga, 
  aflånga 
  eller 
  klubblika, 
  till 
  storleken 
  nå- 
  

   got 
  vexlande, 
  men 
  i 
  allmänhet, 
  sedan 
  sporbildningen 
  inledts, 
  

   omkring 
  95 
  //. 
  långa 
  och 
  20 
  fi. 
  tjocka 
  (fig. 
  19). 
  

  

  Anmärkning 
  om 
  artens 
  förhållande' 
  till 
  andra 
  beskrifna 
  arter. 
  

   Den 
  här 
  såsom 
  ny 
  beskrifna 
  L. 
  soriferum 
  är 
  bland 
  förut 
  kända 
  ar- 
  

   ter 
  närmast 
  beslägtad 
  med 
  L. 
  fascicidatum 
  Lam. 
  Med 
  denna, 
  som 
  

   i 
  dess 
  nutida 
  tolkning 
  antagligen 
  omfattar 
  flere 
  specifikt 
  skilda 
  

   former, 
  anser 
  jag 
  mig 
  dock 
  icke 
  kunna 
  identifiera 
  den. 
  Lamark's 
  

   beskrifning 
  af 
  L. 
  fasciculatum 
  (Hist. 
  Anim., 
  2, 
  sid. 
  203) 
  är 
  mycket 
  

   knapphändig. 
  I 
  den 
  ingår 
  dock 
  en 
  karakter, 
  som 
  icke 
  passar 
  in 
  

   på 
  min 
  art 
  nämligen: 
  »ramis 
  . 
  . 
  . 
  apice 
  incrassatis, 
  obtusis». 
  Den 
  

   växt, 
  hvilken 
  Har 
  vev 
  (Phyc. 
  Brit. 
  tan. 
  74) 
  afbildar 
  och 
  beskrif- 
  

   ver 
  under 
  namn 
  Melobesia 
  fascicidata, 
  citerande 
  såsom 
  syno- 
  

   nym 
  Lamark's 
  Mittepora 
  fascicidata, 
  är 
  synbarligen 
  skild 
  från 
  

   den 
  här 
  ifrågavarande, 
  såsom 
  en 
  jemförelse 
  mellan 
  Harvey's 
  

   och 
  mina 
  figurer 
  lätt 
  visar. 
  Melobesia 
  fascicidata 
  Har 
  v 
  ey 
  skiljer 
  

  

  