﻿V 
  EG 
  A- 
  E 
  XP 
  ED 
  IT 
  I 
  O 
  X 
  E 
  X 
  S 
  VETENSKAPLIGA 
  ARBETEN. 
  147 
  

  

  Växten 
  i 
  vårdrägt. 
  Fig. 
  3. 
  Jfr 
  Aresch. 
  Alg. 
  Scand. 
  exsicc. 
  

   Ser. 
  1, 
  N:o 
  54. 
  Från 
  de 
  öfvervintrade 
  delarna 
  utbildas 
  under 
  

   våren 
  än 
  spridda 
  än 
  något 
  gyttrade 
  grensystem, 
  hvilka 
  ut- 
  

   bilda 
  sporocarpier 
  och 
  tetrasporangier. 
  Dessa 
  äro 
  upprepadt 
  

   greniga 
  med 
  corymbös 
  utveckling 
  och 
  nå 
  en 
  betydligare 
  stor- 
  

   lek 
  hos 
  denna 
  art 
  än 
  hos 
  föregående, 
  innan 
  spormognaden 
  

   inträder. 
  Antheridier 
  känner 
  jag 
  icke 
  hos 
  denna 
  art. 
  Exem- 
  

   plar 
  med 
  mogna 
  sporocarpier 
  har 
  jag 
  tagit 
  i 
  maj, 
  med 
  mogna 
  

   tetrasporer 
  i 
  april. 
  

  

  Bålens 
  bygnad. 
  Figurerna 
  4 
  och 
  5, 
  båda 
  af 
  bildande 
  snitt 
  

   af 
  bålens 
  nedre 
  del, 
  visa, 
  att 
  utanför 
  sifonerna 
  vidtar 
  ett 
  mäk- 
  

   tigt 
  lager 
  storcelligt 
  parenkym, 
  uttill 
  skarpt 
  afsatt 
  mot 
  ett 
  

   småcelligt 
  också 
  mäktigt 
  väfnadslager, 
  hvilket 
  utan 
  gräns 
  öf- 
  

   vergår 
  i 
  kortikallagret. 
  Alla 
  cellväggar 
  äro 
  tjocka. 
  Det 
  stor- 
  

   celliga 
  parenkymet 
  är 
  endokromlöst 
  eller 
  endokromfattigt, 
  det 
  

   småcelliga 
  endokromrikt. 
  

  

  Det 
  är 
  tydligt, 
  att 
  af 
  dessa 
  båda 
  arter 
  Bli. 
  virgata 
  icke 
  har 
  

   något 
  att 
  göra 
  med 
  Bh. 
  lycopodioides. 
  Deremot 
  visar 
  Bli, 
  sub- 
  

   fusca 
  så 
  stor 
  likhet 
  med 
  vissa 
  former 
  af 
  denna 
  art, 
  särskildt 
  

   f. 
  typica 
  fi 
  läxa, 
  att 
  det 
  kan 
  ifrågasättas, 
  om 
  de 
  i 
  sjelfva 
  ver- 
  

   ket 
  äro 
  specifikt 
  skilda. 
  Båda 
  hafva 
  mycket 
  ofta 
  blifvit 
  för- 
  

   blandade. 
  All 
  den 
  s. 
  k. 
  Bh, 
  subfusca, 
  Kl 
  een 
  hemförde 
  från 
  Nord- 
  

   landen 
  och 
  jag 
  varit 
  i 
  tillfälle 
  att 
  se, 
  tillhör 
  otvifvelaktigt 
  for- 
  

   mer 
  af 
  Bh. 
  lycopodioides 
  och 
  den 
  växt 
  från 
  Spetsbergens 
  kuster, 
  

   som 
  jag 
  anfört 
  under 
  namn 
  Bli. 
  subfusca, 
  måste 
  jag 
  nu 
  er- 
  

   känna 
  vara 
  en 
  form 
  af 
  Bli. 
  lycopodioides. 
  Dylika 
  exempel 
  

   skulle 
  kunna 
  anföras 
  många. 
  Man 
  kunde 
  derför 
  vara 
  benägen 
  

   att, 
  såsom 
  Gobi 
  gjort, 
  sammanföra 
  dessa 
  -båda 
  Blwdomelor 
  och 
  

   antaga 
  Bh. 
  subfusca 
  såsom 
  en 
  sydlig 
  form 
  af 
  den 
  andra. 
  An- 
  

   märkningsvärdt 
  är 
  emellertid, 
  att 
  båda 
  formerna 
  fullt 
  karak- 
  

   teristiska 
  förekomma 
  vid 
  Englands 
  kuster 
  och 
  att 
  Blwdomela 
  

   subfusca 
  vid 
  Sveriges 
  kust, 
  den 
  må 
  växa 
  på 
  hvilka 
  lokaler 
  som 
  

   helst, 
  nära 
  vattenytan 
  eller 
  på 
  djupt 
  vatten, 
  är 
  sig 
  konstant 
  

   lik 
  och 
  framför 
  allt 
  aldrig 
  någonsin 
  här 
  uppträder 
  under 
  nå- 
  

   gon 
  tätgrenig 
  compacta- 
  eller 
  densa- 
  form, 
  under 
  det 
  deremot 
  Bli, 
  

   lycopodioides 
  vid 
  Norges 
  kust, 
  då 
  den 
  växer 
  så 
  att 
  den 
  blottas 
  vid 
  

   ebb, 
  regelbundet 
  visar 
  sig 
  under 
  formen 
  typica 
  a 
  compacta, 
  der- 
  

   emot 
  i 
  andra 
  fall 
  gerna 
  antar 
  utseendet 
  af 
  f. 
  typica 
  ft 
  läxa, 
  hvil- 
  

   ket 
  sålunda 
  visar, 
  att 
  dessa 
  båda 
  arter 
  eller 
  former 
  variera 
  på 
  

   olika 
  sätt. 
  Vidare 
  anser 
  jag 
  mig 
  böra 
  framhålla 
  en 
  olikhet 
  

   emellan 
  dem, 
  som, 
  så 
  vidt 
  mina 
  undersökningar 
  räcka, 
  visat 
  

   sig 
  genomgående 
  och 
  konstant, 
  den, 
  nämligen, 
  att 
  Bli. 
  lycopodi- 
  

   oides, 
  den 
  må 
  förekomma 
  under 
  hvilken 
  af 
  sina 
  många, 
  hvar- 
  

  

  