﻿272 
  KJELL 
  MAK, 
  KOREA 
  ISHAFVETS 
  ALG 
  F 
  LO 
  E 
  A. 
  

  

  detta 
  är, 
  ju 
  mindre 
  längd 
  hafva 
  rhizinerna. 
  Ofta 
  har 
  jag 
  fun- 
  

   nit 
  dessa 
  subdichotomt 
  eller 
  subtricho-tomt 
  förgrenade. 
  

  

  Stipes, 
  d. 
  v. 
  s. 
  den 
  icke 
  sporofyllbildan.de 
  cauloiddelen, 
  är 
  

   alltid 
  kort, 
  oftast 
  1 
  — 
  4, 
  sällan 
  ända 
  till 
  6 
  cm. 
  lång, 
  trind 
  eller 
  

   upptill 
  mycket 
  svagt 
  sammantryckt, 
  hos 
  gamla 
  exemplar 
  ända 
  

   till 
  8 
  mm. 
  i 
  diameter 
  (tan. 
  25, 
  fig. 
  12). 
  

  

  Bhachis, 
  eller 
  den 
  sporofyllalstrande 
  cauloiddelen, 
  är 
  längre, 
  

   ju 
  äldre 
  växten 
  är. 
  Hos 
  vissa 
  af 
  de 
  exemplar, 
  jag 
  undersökt, 
  

   har 
  den 
  en 
  längd 
  af 
  ända 
  till 
  15 
  cm. 
  Den 
  är 
  efter 
  hela 
  sin 
  

   längd 
  mer 
  eller 
  mindre 
  sammantryckt, 
  mest 
  i 
  den 
  för 
  tillfället 
  

   sporofyllbärande 
  delen, 
  der 
  tvärsnittet 
  bildar 
  den 
  smalaste 
  el- 
  

   lipsen 
  med 
  längsta 
  långaxeln. 
  Ofvan 
  sporofyllerna 
  afsmalnar 
  

   den 
  hastigt 
  och 
  öfvergår 
  tvärt 
  i 
  kostan. 
  Jfr 
  tafl. 
  25, 
  fig. 
  13 
  — 
  15. 
  

   Af 
  ven 
  på 
  gamla 
  exemplar 
  är 
  rhachisdelen 
  lätt 
  att 
  skilja 
  från 
  

   stipes. 
  Den 
  bär 
  nämligen 
  efter 
  hela 
  sin 
  längd 
  ärr 
  efter 
  affallna 
  

   sporofyller, 
  hvilka 
  ärr 
  nedtill 
  sitta 
  glest, 
  uppåt 
  mycket 
  tätt, 
  

   bildande 
  små 
  upphöjningar 
  på 
  en 
  längs 
  hvardera 
  sidan 
  af 
  rha- 
  

   chis 
  löpande 
  kant. 
  

  

  Laminan 
  är 
  jembredt 
  lancettlik. 
  Med 
  hänsyn 
  till 
  basens 
  

   form 
  liknar 
  laminan 
  den 
  hos 
  A. 
  esculenta 
  f. 
  muscefolia. 
  Exem- 
  

   plar 
  med 
  längre 
  lamina 
  än 
  omkring 
  1 
  meter 
  har 
  jag 
  icke 
  funnit. 
  

   Hos 
  äldre 
  individ 
  är 
  laminans 
  bredd 
  på 
  det 
  bredaste 
  stället 
  

   vanligen 
  4 
  — 
  8 
  cm.; 
  jag 
  har 
  dock 
  sett 
  exemplar 
  med 
  11 
  — 
  12 
  cm. 
  

   bred 
  lamina, 
  Hos 
  yngre 
  exemplar 
  är 
  laminan 
  rikt 
  veckad 
  och 
  

   vågig, 
  hos 
  äldre 
  mera 
  slät 
  och 
  då 
  tillika 
  af 
  fastare 
  konsi- 
  

   stens. 
  Laminan 
  är 
  tunnare 
  än 
  hos 
  A. 
  esculenta 
  f. 
  typicd, 
  mera 
  

   lik 
  den 
  hos 
  A. 
  membranacea 
  (tafl. 
  20 
  och 
  21). 
  

  

  Kostan 
  är 
  bred, 
  starkt 
  upphöjd, 
  än 
  lika 
  mycket 
  på 
  båda 
  

   sidor, 
  än 
  öfvervägande 
  på 
  den 
  ena, 
  utan 
  gräns 
  utlöpande 
  i 
  

   laminan 
  (tafl. 
  25, 
  fig. 
  10). 
  i 
  

  

  Sporofyllerna 
  är 
  o 
  utdraget 
  jembredt 
  tunglika, 
  hos 
  yngre 
  

   exemplar 
  kortare, 
  hos 
  äldre 
  ända 
  till 
  20 
  cm. 
  långa 
  med 
  en 
  

   bredd, 
  som 
  under 
  spetsen 
  vanligen 
  uppgår 
  till 
  1,5 
  stundom 
  

   till 
  2,5 
  cm. 
  De 
  af 
  smalna 
  starkt, 
  men 
  jemnt 
  mot 
  basen 
  och 
  

   öfvergå 
  nästan 
  omärkligt 
  i 
  ett 
  2 
  — 
  4 
  mm. 
  långt 
  skaft. 
  Såsom 
  ste- 
  

   rila 
  äro 
  de 
  till 
  större 
  delen 
  af 
  sin 
  längd 
  membranösa 
  och 
  äf- 
  

   ven 
  då 
  zoosporangierna 
  nått 
  sin 
  utveckling, 
  vida 
  mindre 
  tjocka 
  

   och 
  fasta 
  än 
  hos 
  A. 
  esculenta. 
  De 
  äro 
  alltid 
  rikt 
  vågiga 
  och 
  

   nästan 
  alltid 
  nedtill 
  spiralvridna 
  i 
  flere 
  hvarf. 
  De 
  först 
  ut- 
  

   vecklade 
  sitta 
  glest, 
  tydligt 
  åtskilda, 
  de 
  följande 
  äro 
  tätt 
  sam- 
  

   manträngda. 
  Hos 
  äldre 
  individ 
  äro 
  de 
  mycket 
  talrika, 
  tätt 
  

   knippade, 
  stundom 
  60 
  eller 
  flere 
  hos 
  samma 
  individ. 
  Sorus 
  

   sträcker 
  sig 
  från 
  basen 
  af 
  sporofyllerna 
  till 
  ungefär 
  två 
  tredje- 
  

  

  