﻿280 
  KJELLMAN, 
  NORRAISHAFVETSALGFLORA. 
  

  

  plantor 
  att 
  kalla 
  — 
  gifves 
  tvänne 
  skarpt 
  skilda 
  slag. 
  De 
  ena 
  hafva 
  

   längre 
  stipes, 
  som 
  är 
  mer 
  eller 
  mindre 
  tydligt 
  afsatt 
  från 
  lami- 
  

   nan, 
  och 
  laminan 
  aflång, 
  äggrundt 
  aflång 
  eller 
  bredt 
  lancettlik, 
  

   till 
  färgen 
  mörkbrun, 
  föga 
  genomskinlig, 
  med 
  mycket 
  få, 
  korthå- 
  

   riga 
  cryptostomata. 
  Detta 
  är 
  unga 
  plantor 
  af 
  Phyllaria 
  dermatodea. 
  

   Det 
  andra 
  slaget 
  unga 
  plantor 
  — 
  jag 
  äger 
  sådana 
  i 
  betydlig 
  

   mängd 
  såväl 
  från 
  Spetsbergen 
  som 
  från 
  No 
  vaja 
  Seralj 
  as 
  vest- 
  

   kust 
  — 
  har 
  mycket 
  kort 
  stipes, 
  hvilken 
  utan 
  gräns 
  öfver- 
  

   går 
  i 
  en 
  smal, 
  stundom 
  nästan 
  trådsmal, 
  jemnbred 
  eller 
  oftare 
  

   lancettlik 
  lamina. 
  Laminan 
  är 
  hos 
  dem 
  tunn, 
  mycket 
  ljust 
  

   brun, 
  nästan 
  gulbrun, 
  fullt 
  genomskinlig, 
  med 
  talrika 
  lång- 
  

   håriga 
  cryptostomata. 
  Dessa 
  tillhöra 
  den 
  växt, 
  som 
  J. 
  G. 
  

   Agardh 
  beskrifvit 
  under 
  namn 
  af 
  Laminaria 
  lorea, 
  hvilken 
  så- 
  

   som 
  äldre 
  har 
  samma 
  form 
  och 
  färg 
  på 
  laminan 
  som 
  de 
  unga 
  

   plantorna, 
  och 
  laminan 
  genomskinlig 
  med 
  talrika 
  cryptostomata. 
  

   Äldre 
  exemplar 
  af 
  dessa 
  begge 
  arter 
  äro 
  genom 
  flere 
  goda 
  

   kännetecken 
  lätta 
  att 
  skilja 
  från 
  hvarandra. 
  Hos 
  Ph. 
  lorea 
  

   sammanfaller 
  stipes 
  vid 
  torkoing, 
  blir 
  platt, 
  tunn, 
  nästan 
  mem- 
  

   branös, 
  bräcklig 
  och, 
  äfven 
  hos 
  mycket 
  stora 
  exemplar, 
  af 
  nä- 
  

   stan 
  samma 
  färg 
  som 
  laminan 
  och 
  liksom 
  denna 
  genomskinlig. 
  

   Hos 
  äldre 
  Ph. 
  dermatodea 
  är 
  stipes 
  af 
  vida 
  fastare 
  bygnad, 
  

   mörkbrun, 
  ogenomskinlig, 
  upptill 
  platt, 
  men 
  nedtill 
  nästan 
  

   trind. 
  Med 
  denna 
  yttre 
  olikhet 
  hos 
  stipes 
  mellan 
  de 
  båda 
  

   arterna 
  sammanhänger 
  en, 
  så 
  vidt 
  jag 
  kunnat 
  finna, 
  väsentlig 
  

   och 
  under 
  hela 
  växtens 
  tillvaro 
  fortfarande 
  olikhet 
  i 
  stipes" 
  

   bygnad 
  hos 
  de 
  båda 
  arterna. 
  Ph. 
  dermatodea 
  har 
  stipes 
  bil- 
  

   dad 
  af 
  l:o 
  ett 
  kortikallager 
  af 
  i 
  tvärgenomskärning 
  qvadra- 
  

   tiska 
  eller 
  tangentielt 
  rektangulära, 
  starkt 
  endokromhaltiga 
  

   celler, 
  med 
  kutikulariserad 
  yttervägg; 
  2:o 
  innanför 
  detta 
  ett 
  

   mäktigt 
  lager 
  af 
  tunnväggiga, 
  stora 
  celler, 
  hvilka 
  tilltaga 
  i 
  

   längd 
  och 
  äfven 
  i 
  vidd 
  inåt 
  och 
  innerst 
  äro 
  flere 
  gånger 
  län- 
  

   gre 
  än 
  vida; 
  3:o 
  ett 
  centralt 
  lager, 
  bildädt 
  af 
  nästan 
  isodia- 
  

   metriska 
  celler 
  af 
  sinsemellan 
  olika 
  storlek 
  och 
  mera 
  tunn- 
  

   väggiga 
  än 
  mellanlagrets 
  celler; 
  4:o 
  mycket 
  långa, 
  än 
  enkla 
  

   än 
  gr 
  eniga, 
  mycket 
  tjockväggiga, 
  rörformiga 
  celler, 
  hvilka 
  på 
  

   tvärsnittet 
  äro. 
  kretsformigt 
  anordnade 
  på 
  gränsen 
  mellan 
  mel- 
  

   lanlagret 
  och 
  centrallagret. 
  De 
  förekomma 
  redan 
  hos 
  mycket 
  

   unga 
  individ, 
  äro 
  hos 
  dessa 
  fåtaliga, 
  men 
  blifva 
  senare 
  tal- 
  

   rikare, 
  stundom 
  så 
  talrika, 
  att 
  de 
  utgöra 
  hufvudmassan 
  af 
  stipes" 
  

   centrala 
  del. 
  Genom 
  sina 
  starkt 
  förtjockade 
  väggar 
  afsticka 
  

   de 
  starkt 
  från 
  de 
  tillstötande 
  cellerna; 
  (tafl. 
  25, 
  fig. 
  1 
  — 
  4). 
  

  

  Till 
  sina 
  allmänna 
  drag 
  är 
  stipes' 
  bygnad 
  densamma 
  

   äfven 
  hos 
  Ph. 
  lorea, 
  men 
  på 
  tvärsnitt 
  af 
  stipes, 
  hos 
  vare 
  sig 
  

  

  