﻿282 
  KJELLMAN, 
  NORRA 
  ISHAFVETS 
  ALGFLORA. 
  

  

  Baffinsbay: 
  Grönlands 
  vestkust 
  vid 
  Claus 
  havn. 
  

  

  Om 
  de 
  båda 
  formernas 
  utbredning 
  kan 
  jag 
  endast 
  anföra, 
  

   att 
  den 
  Phyllaria 
  äermatodea, 
  jag 
  fann 
  vid 
  Norges 
  nordkust, 
  

   tillhör 
  f. 
  typica, 
  men 
  f. 
  ardica 
  deremot 
  den 
  från 
  Grönlands- 
  

   hafvet 
  och 
  Murmanska 
  hafvet. 
  

  

  Phyllaria 
  Lorea 
  (Bory.) 
  nob. 
  

  

  Laminaria 
  lorea 
  Bory 
  in 
  J. 
  G. 
  Ag. 
  Spec. 
  Alg. 
  1, 
  p. 
  130. 
  

  

  Ph. 
  stipite 
  breviore 
  vel 
  longiore, 
  complanato, 
  toto 
  e 
  cellulis 
  membrana 
  

   tenui 
  contexto, 
  in 
  laminam 
  lanceolato-ellipticam, 
  basi 
  cuneatam, 
  usque 
  80 
  cm. 
  

   latam 
  vel 
  lanceolatam, 
  angustam 
  circa 
  5 
  — 
  7 
  cm. 
  latam, 
  tenue 
  membranaceam, 
  

   e 
  fusco 
  lutescentem 
  sensim 
  abeunte; 
  cryptostomatibus 
  et 
  in 
  planta 
  adulta 
  

   et 
  juvenili 
  numerosis, 
  parum 
  immersis, 
  nullo 
  margine 
  elevato 
  circumdatis; 
  

   pilis 
  numerosioribus, 
  longe 
  persistentibus. 
  Tab. 
  24 
  et 
  25 
  tig. 
  5 
  — 
  6. 
  

  

  Syn. 
  Saccorhiza 
  dermatodea 
  J. 
  G. 
  Ag. 
  Spetsb. 
  Alg. 
  Till. 
  p. 
  31; 
  ex 
  parte. 
  

   » 
  » 
  Kjellm. 
  Spetsb. 
  Thall. 
  2, 
  p. 
  14; 
  ex 
  parte; 
  

  

  Algenv. 
  Murm. 
  Meer. 
  p. 
  36; 
  ex 
  parte. 
  

  

  Beshrifning 
  af 
  arten. 
  Figuren 
  1 
  på 
  taflan 
  24 
  återger 
  i 
  natur- 
  

   lig 
  storlek 
  ett 
  ungt 
  exemplar 
  af 
  vanligaste 
  slag. 
  Vidfästnings- 
  

   organet 
  utgöres 
  af 
  en 
  nedtryckt 
  konisk 
  callus 
  radicalis, 
  utan 
  

   spår 
  till 
  rhiziner. 
  Stipes 
  är 
  platt, 
  gulbrun, 
  genomskinlig, 
  6 
  mm. 
  

   lång, 
  utan 
  gräns 
  öfvergående 
  i 
  laminan. 
  Denna 
  är 
  jembredt 
  

   lancettlik, 
  8 
  mm. 
  bred 
  på 
  midten, 
  slät, 
  i 
  toppen 
  bärande 
  ett 
  

   stycke 
  af 
  en 
  äldre 
  i 
  upplösning 
  stadd 
  lamina. 
  Dess 
  nedre 
  

   del 
  har 
  samma 
  färg 
  som 
  stipes,, 
  den 
  öfriga 
  delen 
  är 
  ljusare 
  

   gulbrun. 
  Cryptostomata 
  äro 
  talrika, 
  ungefär 
  15 
  på 
  en 
  yta 
  af 
  

   20 
  qvadratmillimeter. 
  På 
  toppstycket 
  saknas 
  dylika 
  organ. 
  

   Ännu 
  yngre 
  exemplar 
  än 
  det 
  af 
  bildade 
  hafva 
  samma 
  form 
  

   som 
  detta, 
  men 
  något 
  färre 
  cryptostomata. 
  Jag 
  har 
  dock 
  

   äfven 
  sett 
  exemplar, 
  som 
  hade 
  större 
  längd, 
  men 
  voro 
  mycket 
  

   smalare, 
  nästan 
  liniära, 
  1,5 
  — 
  2 
  mm. 
  breda. 
  Dessa 
  hafva 
  få 
  eller 
  

   inga 
  cryptostomata. 
  

  

  Figuren 
  2 
  föreställer 
  ett 
  äldre 
  exemplar 
  i 
  naturlig 
  storlek. 
  

   Fästskifvan 
  har 
  hos 
  detta 
  några 
  grofva 
  rhiziner. 
  För 
  öfrigt 
  

   är, 
  såsom 
  af 
  figuren 
  framgår, 
  detta 
  individ 
  större, 
  men 
  i 
  öfrigt 
  

   likt 
  det 
  genom 
  figuren 
  1 
  afbildade. 
  Andra 
  exemplar 
  med 
  

   samma 
  utbildning 
  och 
  af 
  samma 
  storlek 
  som 
  detta 
  hafva 
  

   stipes 
  mycket 
  längre, 
  ända 
  till 
  25 
  cm. 
  lång, 
  men 
  smal; 
  åter 
  

   andra 
  stipes 
  endast 
  ungefär 
  dubbelt 
  längre, 
  men 
  bredare, 
  upp- 
  

   till 
  0,5 
  cm. 
  eller 
  derutöfver 
  i 
  bredd. 
  Det 
  största 
  med 
  säkerhet 
  

   till 
  denna 
  art 
  hänförbara 
  exemplar, 
  jag 
  sett, 
  är 
  i 
  V3 
  af 
  natur- 
  

   liga 
  storleken 
  afbildadt 
  genom 
  figuren 
  3 
  på 
  tafl. 
  24. 
  Det 
  har 
  

   stipes 
  40 
  cm. 
  lång, 
  efter 
  nästan 
  hela 
  sin 
  längd 
  platt, 
  torkad 
  

  

  