﻿304 
  KJELLMAN, 
  NORRA 
  I 
  SH 
  AFVET 
  S 
  ALGFLOR 
  A. 
  

  

  rättighet 
  att 
  draga 
  i 
  tvifvel. 
  Af 
  J. 
  E. 
  Areschougs 
  under- 
  

   sökningar 
  har 
  dock 
  visat 
  sig 
  — 
  enligt 
  mig 
  gifna 
  muntliga 
  

   meddelanden 
  — 
  att 
  den 
  skandinaviska 
  L. 
  digitala 
  skiftar 
  lamina 
  

   periodiskt 
  på 
  samma 
  sätt 
  som 
  L. 
  Clustoni 
  och 
  att 
  vid 
  lamina- 
  

   fällningen 
  gränsen 
  mellan 
  den 
  unga 
  och 
  den 
  gamla 
  laminan 
  

   v 
  är 
  lika 
  skarpt 
  utmärkt 
  som 
  hos 
  denna 
  art. 
  Samma 
  iakttagelse 
  

   har 
  också 
  Foslie 
  gjort 
  och 
  meddelat 
  i 
  sitt 
  arbete, 
  Digitata-Lam. 
  

   sid. 
  6. 
  Han 
  anger 
  också, 
  att 
  hos 
  L. 
  digitala 
  finnas 
  fullt 
  så 
  tyd- 
  

   liga 
  s. 
  k. 
  årsringar 
  som 
  hos 
  L. 
  Clustoni, 
  hvilket 
  bekräftar 
  mina 
  

   iakttagelser 
  rörande 
  L. 
  digitata 
  f. 
  complanata. 
  Jfr 
  Kjellm. 
  Ka- 
  

   riska 
  hafvets 
  Algv. 
  tafl. 
  1, 
  fig. 
  14. 
  Enligt 
  Le 
  Jolis 
  skola 
  så- 
  

   dana 
  icke 
  finnas 
  hos 
  L. 
  flexicaulis, 
  som 
  skulle 
  vara 
  identisk 
  

   med 
  L. 
  digitata 
  var. 
  stenophylla 
  Har 
  v. 
  — 
  Det 
  vill 
  häraf 
  synas 
  

   mig, 
  som 
  skulle 
  af 
  den 
  gamla 
  kollektivarten 
  L. 
  digitata, 
  sådan 
  

   den 
  uppträder 
  vid 
  norra 
  Europas, 
  d. 
  v. 
  s. 
  Frankrikes, 
  Eng- 
  

   lands 
  och 
  Skandinaviens 
  kuster, 
  återstå, 
  sedan 
  L. 
  Clustoni 
  blifvit 
  

   frånskild, 
  icke 
  en 
  utan 
  tvänne 
  arter, 
  den 
  ena 
  flerårig, 
  regel- 
  

   bundet 
  årligen 
  fällande 
  sin 
  lamina 
  på 
  samma 
  sätt 
  som 
  L. 
  

   Clustoni 
  och 
  med 
  koncentriska 
  förtjockningslager 
  i 
  stipes 
  lik- 
  

   som 
  denna, 
  och 
  den 
  andra, 
  möjligen 
  såsom 
  Le 
  Jolis 
  förmodar, 
  

   tvåårig, 
  hastigt 
  tillväxande, 
  hvars 
  stipes 
  »ne 
  présente 
  pas 
  

   d'anneaux 
  concentriques» 
  och 
  hvars 
  lamina 
  »se 
  développe 
  

   d'une 
  maniére 
  continue 
  et 
  indéfinie, 
  et 
  pour 
  ce 
  motif 
  peut 
  

   atteindre 
  de 
  grandes 
  dimensions» 
  ; 
  den 
  förra 
  = 
  den 
  art, 
  som 
  J. 
  G. 
  

   A 
  g 
  a 
  r 
  d 
  h 
  och 
  J. 
  E. 
  A 
  r 
  e 
  s 
  c 
  h 
  o 
  u 
  g 
  kallat 
  L. 
  digitata, 
  den 
  senare 
  = 
  

   L. 
  digitata 
  Edm., 
  L. 
  digitata 
  var. 
  stenophylla 
  Ha, 
  ty., 
  L. 
  stenophylla 
  

   J. 
  G. 
  A 
  g. 
  Det 
  är 
  möjligen 
  den 
  förra 
  af 
  dessa 
  arter, 
  L. 
  digitata 
  

   J. 
  G. 
  A 
  g., 
  Aresch., 
  på 
  h 
  vilken 
  Le 
  Jolis, 
  anf. 
  st. 
  sid. 
  553, 
  

   syftar, 
  då 
  han 
  säger: 
  »Cependant 
  on 
  trouve 
  quelquefois 
  dans 
  

   le 
  Lam. 
  flexicaulis 
  un 
  état 
  de 
  vegetation 
  qui 
  le 
  rapproche 
  du 
  

   Lam. 
  Clustoni. 
  Alors 
  un 
  certain 
  arrét 
  a 
  eu 
  lieu 
  dans 
  la 
  croissance 
  

   de 
  la 
  plante 
  et 
  un 
  léger 
  rétrécissement 
  s^st 
  manifesté 
  dans 
  

   une 
  partie 
  de 
  la 
  fronde 
  .... 
  c'est 
  dans 
  ce 
  cas 
  encore 
  que 
  Ton 
  

   remarque 
  dans 
  le 
  stipe 
  du 
  Lam. 
  flexicaidis 
  des 
  traces 
  d'anneaux 
  

   colorés 
  . 
  . 
  . 
  .» 
  I 
  så 
  fall 
  skulle 
  alltså 
  L. 
  flexicaidis 
  Le 
  Jol. 
  in- 
  

   begripa 
  icke 
  blott 
  L. 
  stenophylla 
  J. 
  G. 
  A 
  g. 
  utan 
  äfven 
  L. 
  digi- 
  

   tala 
  J. 
  G. 
  A 
  g., 
  Aresch. 
  

  

  En 
  annan 
  fråga 
  att 
  besvara 
  blir 
  den, 
  om 
  denna 
  L. 
  steno- 
  

   phylla 
  verkligen 
  finnes 
  i 
  polarhafvet. 
  Jag 
  har 
  sjelf 
  icke 
  sett 
  

   något 
  exemplar 
  af 
  den 
  härifrån, 
  utan 
  stöder 
  dess 
  upptagande 
  

   bland 
  polarhafvets 
  alger 
  på 
  Kl 
  eens 
  uppgift, 
  att 
  han 
  funnit 
  den 
  

   i 
  Nordlanden. 
  Jag 
  hade 
  så 
  mycket 
  mindre 
  skäl 
  att 
  betvifla,» 
  

   att 
  den 
  verkligen 
  förekommer 
  här, 
  som 
  arten 
  synbarligen 
  är 
  

  

  